14 
Udviklingen af Koglen hos Pinus montana var Pumilio have fort. 
Midt i Mai er Koglen endnu indesluttet i Knoppen; den er 
da ikke mere end omtrent een Linie lang og bestaaer af de for¬ 
ste meget rudimentære Anlæg til Dækskæl og Kogleskæl. Et 
Længdesnit gjennem den overste Del afKoglen (Tab. II f. 35) viser, 
at Dækskællene anlægges fdrst som en lille Knude (b) ved Grunden 
af Væxtspidsen (p, punctum vegetationis). Allerede i Hjornet 
af det næstyngste Dækblad (b') er der fremkommet en lille Knude 
(c), der kun i Form er lidt forskjellig fra Dækbladet. Denne 
Knude er det forste Anlæg til Fruglbladet eller Kogleskjællet. 
I et noget senere Stadium, naar Koglen er i Begreb med at 
bryde frem gjennem de omsluttende Knopskæl, have Dækskællene 
og Kogleskællene meget forskjellig Form (f. 37), og man har nu 
Ledighed til at iagttage begge disse Organer paa forskjellige Ud¬ 
viklingstrin, eftersom de sidde hoiere eller lavere paa Kogle- 
axen. I den nederste Del af Koglen have Dækskællene og 
Kogleskællene omtrent samme Storrelse (f. 38); de forste (b) 
ere næsten halvkredsformede, uregelmæssig takkede i Randen, 
tynde og hindeagtige; de sidste ere trekantet - nyreformede, ende 
foroven i en kegleformet Spids (a) og vise forneden til hver 
Side det forste Anlæg til el Æg (o). Dette bestaaer af en halv¬ 
kugleformet Kjærne, omgivet af den som en kredsformet, utyde¬ 
lig tolappet Fold fremtrædende Æggehinde. Paa de noget hoiere 
stillede, mere udviklede Frugtblade (f. 39), rager den kegle¬ 
formede Spids langt op over Dækbladet, og Æggehinden skjuler 
nu ganske Kjærnen og er voxet ud i to arlignende Forlængelser, 
som danne Kimmunden. Midt paa Koglen ere Frugtbladene for¬ 
synede med en meget lang, næsten valseformet, hoit op over Dæk¬ 
skællene ragende Spids, og de nedadvendte Ægs Kimmundforlæn- 
gelser ere meget storre (f. 40). — Fyrrekoglen opnaaer som bekjendt, 
naar den kort efter sin Fremtræden af Knoppen er bleven be¬ 
frugtet, meget hurtig den Storrelse (som en lille Nod), som den 
uforandret beholder til det folgende Foraar. Den er oval og 
bestaaer af rodlige eller violette, tæt sammensluttende, tornede 
