17 
af de tre Perioder, omtrent paa samme Maade, som man paa den 
treaarige Gren kan adskille de tre Aarsskud fra hinanden — et For¬ 
hold, hvori Kogleskællet hos Fyrren væsentlig adskiller sig fra 
Frugtbladene ikke alene hos de hoiere Blomsterplanter, men og- 
saa hos de andre Naaletræer. Kogleskællet forholder sig for¬ 
resten i sin Væxt væsentlig som Bladene i Almindelighed, idet 
Spid sen dannes forst og tidligst horer op med at voxe, medens 
Væxten længst fortsætter sig ved Grunden. Den ved ovenslaaende 
Betragtning af Kogleskællets Udviklingshistorie erhvervede klarere 
Indsigt i den de forskjellige Dele af Skjoldet — Tornen, Bulen 
og det udenom Bulen liggende Parti (Skjoldet i indskrænket For¬ 
stand) — tilkommende Betydning er ikke uden Indflydelse paa 
Opfattelsen af den systematiske Værdi, som bor tillægges den hos 
de talrige Fyrrearter fremtrædende Forskjel i Formen af disse 
Skællets Dele. Til Belysning heraf skal jeg — for ikke at 
tores for langt bort fra den egentlige Gjenstand for denne Af¬ 
handling — her indskrænke mig til folgende Bemærkninger. 
Man har hidtil henfort alle Fyrrearterne til een Slægt, og ved 
Inddelingen af denne Slægt i Seclioner har man fortrinsvis — ja 
nogle Forfaitere endog udelukkende*) — taget Hensyn til Bla¬ 
denes Antal paa Dværggrenene. Der er dog to Sectioner, nemlig 
Strobus og Cembra , som sædvanlig adskilles fra de andre ved 
Karakterer hentede fra Skjoldet, der hos disse betegnes som py¬ 
ramideformet, hos hine som halvt - pyramideformet; men Ud¬ 
viklingshistorien viser, at denne Forskjel i Skjoldets Form bor 
tillægges langt storre Betydning i systematisk Henseende, end 
man hidtil har antaget. Herom kan man overbevise sig ved 
at anstille en Sammenligning mellem Udviklingen af Kogleskæl¬ 
lene hos Pinus montanci og Pinus Sirobus. Naar Koglen 
hos sidstnævnte Fyrreart nylig er brudt frem af Knoppen 
har den en Længde af 8 — 10 Mm. og sidder paa en lang 
med knopskællignende Blade beklædt Stilk. Sammenlignes 
") Saaledes Gordon (Pinetum. 1858). 
2 
