21 
sterstandens Axe) ere meget l'orskjelIige fra Abietineernes Æg, 
dog opstaae ganske paa samme Maade som disse, nemlig som 
en vorteformet Knude omsluttet af en kredsformet Fold, og væ¬ 
sentlig have samme Bygning (f. 53 — 55), saa kan der ikke være 
nogen Tvivl om, at vi ogsaa her have nogne Æg (og ikke Frugt¬ 
knuder). Men Raklen antager under sin Omdannelse til Kogle 
en ganske anden Beskaffenhed, idet baade Rakleskællenes Form 
og Æggenes Stilling væsentlig forandres, saa at Analogien med 
Abietineerne bliver mindre; derfor hersker der endnu bestandig 
forskjellige Meninger blandt Botanikerne, om den Maade hvorpaa 
Koglen hos Cupressineerne bor tydes. Der er saaledes navnlig tre 
Tydninger, som man i de senere Aar har sogt at gjore gjældende 
1) Nogle (navnlig Mohl*]) betragte Koglen som dannet af 
Frugtblade, opstaaede ved en Metamorphose af Stængelens pri¬ 
mære Blade. 
2) Andre (navnlig A. Braun w ], P a r 1 a l o r e ***]) mene, at 
hvert Kogleskæl bestaaer af et Frugtblad og el Dækskæl, som ere 
sammenvoxne. 
3) Og atter Andre (navnlig Schacht*j*|) betragte Kogle¬ 
skællene som Dækskæl, "der forst i et senere Stadium voxe sam¬ 
men med de oprindelig hjornestillede, paa Blomsterstandens 
Axe befæstede Æg. 
Kun ved at tage tilborligt Hensyn til Udviklingshistorien vil 
man kunne hæve den forhaandenværende Tvivl. Som Bidrag her¬ 
til meddeles nedenstaaende Iagttagelser. 
Her skal forst gjennemgaaes Udviklingen af de skjolddan¬ 
nede Kogleskæl hos Chamæcyyaris , Cupressus og Cnjptomeria. 
Hos Chcimæcyparis thyoides sidder den 2 — 3 Mm. lange 
Hunrakle (Træsn. 4 a) i Enden af en lille Gren. Fra Grenens 
skælagtige, korsvis modsatte og taglagte Blade (f) er der 
« 
*) Vermischte Schriften p. 60. 
¥ ’) Abhandl. der Acad. der Wissensch. zu Berlin 1859 p. 243. 
¥¥¥ ) Comptes rendus de l’Académie des Sciences 1861 p. 165. 
f) Lehrbuch. 2 T. p. 435. 
