34 
Sporgsmaal, som nærværende Afhandling har sat sig til Opgave 
at besvare, vil altsaa i Korthed kunne sammenfattes saaledes: 
1) Baade Undersøgelsen af Blomstens normale Udvikling og 
af den i Misdannelser fremtrædende, tilbageskridende Metamorphose 
hestyrker den af R. Brown forst udtalte Anskuelse, at Naale- 
træerne have nogne Æg, og alle herfra afvigende Opfattelser 
grunde sig enten paa mangelfulde Iagttagelser eller paa urigtige 
Tydninger. 
2) Kogleskællet hos Abietineerne er et aabent Frugtblad, der 
opstaaer som en Knop og repræsenterer en Blomst. Det er 
(idetmindste hos Picea og Larix ) dannet ved en Sammenvoxning 
af to Blade, som svare til Knopkimskællene i den almindelige 
Knop. Udskæringen i Spidsen af Kogleskællet er en Antydning 
af denne Sammenvoxning. 
3) Kogleskællene hos Cupressineerne svare til Dækskællene 
hos Abietineerne. De vedligeholde kun sjelden (kun hos Actino- 
strobus) den Form, de have fra forst af — som Rakleskæl; sæd¬ 
vanlig undergaae de en væsentlig Omdannelse, der dog ikke, 
som man har antaget, hidrorer fra en Sammenvoxning af det 
oprindelige Rakleskæl med et Frugtblad, men svarer til den, 
som altid finder Sted, naar et Blad gaaer over til at blive 
skjolddannet. Kogleskællet er altsaa dannet af et enkelt Blad, 
nemlig af det oprindelig trekantede eller ægdannede, bladagtige, 
med sin Rand befæstede Rakleskæl, der efterhaanden gaaer over 
til at blive pladestilket og altsaa skjolddannet og dertil træ¬ 
eller læderagtigt. Kun hos Cupressineæ veræ er Kogleskællet 
fuldstændigt, men ofte meget uregelmæssigt skjolddannet, hos 
Actinostrobeæ og Thuiopsideæ derimod er det ufuldstændigt 
skjolddannet. Cupressineerne mangle saaledes ganske Frugtblad, 
og Blomsten repræsenteres alene af (12—oo ) nogne Æg, der altid 
oprindelig ere fæstede til Raklens Axe i Iljornet af Rakleskæl¬ 
let, men senere, som Froe, ofte flyttes herfra, idet de loftes 
iveiret med Kogleskællets omsider fremskydende Stilk og saa¬ 
ledes komme til at sidde paa denne. 
