233 
fatter til den anden nedarvet Feiltagelse — bemærker Beyrich 
rigtig, at denne Fordeling af Leddene er en almindelig Lov hos 
Stilksljernerne. Det er maaskee næsten overflodigt hertil at foje, at 
den er en simpel Folge af den Maade, hvorpaa Stilken voxer; 
de nye Led fremkomme nemlig ikke eet efter eet (som Leddene 
af en Ledorm eller Bændelorm), umiddelbart under Bægergrun¬ 
den, saaledes at det nye Led dannes mellem det yngste og 
Bægerets Basis, men Leddannelsen gaaer for sig i hele den 
ovre Deel af Stilken, saaledes at et nyt Led der overalt kan 
komme frem mellem to gamle. Saasnart dette er skeet et Sted, 
har man et System paa 3 Led, Nr. 1 og 3 storre og Nr. 2 
mindre, og saasnart der paa hver Side af Nr. 2 igjen har dan¬ 
net sig et nyt, tæller Systemet 5 Led, der forholde sig som 
ovenfor anfort; fortsættes dette videre, opstaaer der Systemer paa 9, 
hvor 2, 4, 6 og 8 ere de yngste og omtrent lige gamle, og saa¬ 
ledes fremdeles, men slige storre Systemer synes dog kun at 
findes, hvor Stilken endnu er i rask Væxt. Alt som denne Ud¬ 
vikling af nye Systemer af Led gaaer for sig i Stilkens ovre 
Deel, vil den nedre tabe Evnen til at danne nye Led; de yngre 
voxe efterhaanden ud og opnaae samme Stbrrelse som de ældre, 
men nye dannes ikke mere, og Stilken sammensættes altsaa nu der 
kun af ligestore Led, medens det regelmæssige Skifte af storre og 
mindre Led, efter den ovenfor anforte Lov, samtidig dermed viser 
sig i den ovre Deel af Stilken, hvor Leddannelsen endnu fort¬ 
sættes. Hvis der har levet Stilkstjerner, hvis Stilk i hele sin 
Længde frembod d-enne Bygning, kan dette have en dobbelt 
Grund, enten at Dannelsen af nye Led ikke var forbeholdt Stil- 
kens Top alene, eller at de yngre Leds Væxt standsede, naar 
de havde naaet en vis Storrelse. — Ogsaa i den ovre Deel af 
Stilken hos Pentacrinus Mulleri er dette regelmæssige Skifte af 
hoiere og bredere Led med lavere og smallere ligesaa tydeligt og 
let erkjendeligt som hos P. asteria. 
Nutidens Sblilier ere sjeldne i Museerne; mangen Palæon¬ 
tolog, som har beskrevet fossile Crinoideer i Hobetal, har aldrig 
