73 
eller efter at de store Masser af Krager, som have havt Vinter¬ 
ophold her, ere forsvundne. Det maa antages at beroe paa Tem¬ 
peraturen, om det fra Syd ankommende Træk opholder sig læn¬ 
gere Tid her eller ikke. Naar Marken er toet og der er Orme 
nok at faa, blive Gylpene sjeldnere. Dog findes de af og til 
hele Sommeren igjennem. Delte gjælder dog maaskee kun for 
Kragens Vedkommende; jeg har i alt Fald forgjæves om Som¬ 
meren sogt efter Gylp under Raagens*) Reder paa Albertslund, 
hvor flere hundrede Par yngle, og Eieren har ligeledes for¬ 
gjæves sogt deres Gylp hele Sommeren. 
Kragerne og navnlig Raagerne beskyldes almindeligt for at 
gjore Skade ved at pille Udsæden af Marken. Det er dog, saa 
vidt mig bekjendt, aldrig blevet eonstateret, at Sæden faldt tyn¬ 
dere ud paa de Steder, hvor Kragerne eller Raagerne fortrinsviis 
opholdt sig. Hr. de Ramsault har meddeelt mig, at Sæden 
kom til at staae fuldkomment ligesaa tæt paa de Pletter, Raa¬ 
gerne i Hundredtal daglig igjennem flere Uger havde hesogt, 
som paa den ovrige Mark. Raagen beskyldes tillige og vistnok 
ikke altid ganske uden Grund, for at pille den unge „mælkede 5 * 
Kjerne ud af Axene. Proprietair Hage til Lundforlundgaard 
har saaledes for tre Aar siden viist mig en Plet paa en Byg¬ 
mark, som en Raageflok havde berovet Kjernerne under et Op¬ 
hold paa lo Dage, efter hvilken Tid den blev forjaget. Lignende 
Iagttagelser skulle være gjorte i det nordlige Fyen. Da nu 
imidlertid noget saadant aldrig er iagttaget i Glostrupegnen, 
hvor Raagerne i flere Aar i Træk have opholdt sig i saa stort 
et Antal, er det rimeligt, at Raagen kun, naar der er trang Tid 
paa dyrisk Fode, angriber det umodne Korn om Sommeren, lige¬ 
som Kragen under lignende Omstændigheder angriber Korn¬ 
stakkene om Vinteren. For Kragens og Raagens Vedkommende 
er det sikkert, at de gylpe det modne Korn ufordoiet op; jeg 
mangler Iagttagelser for Raagens Vedkommende med Hensyn til 
*) Raagens Gylp er mindre end Kragens og spidsere i Enderne. 
