79 
virkelig er saa, ses deraf, at Botanikerne stottede sig hoved¬ 
sagelig herpaa, idet de lige til den nyeste Tid opfattede Fnokken 
som Bæger („Bægerkrave a ). 
Hvad mener Dr. Warming herom? Han forbigaar dette 
Moment, og paralelliserer uden videre Forholdet hos Agrimonia 
med Forholdet hos Kurvblomsterne. 
Vilde Nogen indvende: paa Bægerets Plads staar der vir¬ 
kelig et andet Organ end Fnokken, nemlig Valken, — saa er 
en saadan Indvending uden Betydning; — thi — der er ligesaa 
lidt noget Modsætningsforhold mellem Fnokken og Valken, som 
der er noget Modsætningsforhold mellem Lysekronen og den 
Krog, hvorpaa Lysekronen hænger (en træffende Lignelse, jeg 
har laant hos Dr. Warming). Saasnart man tillægger Valken 
en særlig Betydning som svarende til et helt eller tildels under¬ 
trykt (5bladet) Bæger, saa er man inde paa Hypothesens Gebet 
o: den Sag vedkommer os ikke her. Hvad vi meget stærkt 
maa vogte os for, er en Sammenblanding af Hypothese og umid¬ 
delbar Slutning. (Stillingsforholdene vedkomme os ikke her.) 
b. Den enkelte Fnokstraales Bygning og Udvikling. Det er 
i min Afhandling (S. 1—43) udforlig fremstillet, hvorledes de 
forskjellige haar-, fjer- og borsteformige Fnokformer have en meget 
forskjellig Bygning og Udvikling; dette dog saaledes, at der 
mellem dem findes den mest gradvise Overgang, der kan folges 
c 
Celledeling for Celledeling. Ved denne Sammenhæng mellem 
dem tvinges vi til at erkjende, at hvilken Slutning der saa drages 
om nogen enkelt af disse Fnokformer, den samme Slutning maa 
overfores paa dem alle. Vi nojes da forelobig med at betragte 
cn af de Fnokformer, der har hojest Udviklingsgrad, Fnokken 
hos Cirsium arvense. Taler denne Fnokforms Bygning og Ud¬ 
vikling for eller taler den imod Bægerværdien? 
For vi besvare Sporgsmaalet, maa vi forst gjore os folgende 
klart: Der er Ingen (heller ikke Dr. Warming), der vil paa- 
