91 
svarende Misdannelse Betydning ved Afgjorelse af et tilsvarende 
Sporgsmaal. En saadan Inkonsekvens gjor Dr. Warming sig 
skyldig i, idet han nemlig (se dette Tidskrift, 1872, Oversigten 
over Moderne, den 19de Januar) i Sporgsmaalet om Vortemælks¬ 
koppens morfologiske Værdi lader Misdannelsen afgive Slotte for 
at opfatte Koppen som en Blomsterstand, medens han her 
„villig indrommer w , at Misdannelsen ingen Betydning har (Dr. 
Warming, S. 198). 
Facit: 
1) Hos Kurvblomslerne, i denne hojtstaaende Familie, træffe 
vi paa Bægerets Plads o: paa den Del af Blomsteraxen, 
der ligger umiddelbart udenfor Kronen, intet andet Organ 
end Fnokken; — dette saaledes ikke i en enkelt Slægt, 
men i en uhyre Familie. (Jfr. hermed „Bæg. hos Kurvbi. a 
S. 115, Punkt a.) 
2) De Fnokformer, der have den hojesle Udviklingsgrad, 
knytte sig, hvad Bygning og Udvikling angaar, saa noje, 
som det overhoved er muligt, til den forudgaaende Blad¬ 
formation, Kurvdækbladene, saaledes, at disse Fnokformer 
(ikke blot gjengive almindelige Fanerogamblade, men til¬ 
lige) indordne sig paa naturlig Maade i den hele Række 
af Bladformalioner; de Fnokformer, hvis Udviklingsgrad 
er lav, knytte sig til Fnokformerne med hdj Udviklingsgrad 
ved den mest gradvise Overgang. (Jfr. hermed „Bæg. 
hos Kurvbi. a , S. 115, Punkt d og e samt det folgende.) 
3) I det, der er os bekjendt om Fnokstraalernes Antal og 
Stillingsforhold, om Tiden naar Fnokken dannes, eller 
om Misdannelse af Fnokken — er der Intet, der taler 
afgjorende imod, at Fnokken opfattes som Bæger. (Jfr. 
hermed „Bæg. hos Kurvbi. u , S. 115, Punkt b og c.) 
Heraf slutte vi: Fnokken er et virkeligt Bæger. 
Naar nu Dr. Warming kommer til et andet Resultat, for- 
staar jeg det særdeles godt, idet han nemlig: a) forbigaar 
