93 
nu existerende Kurvbloraster kunde nemlig være sket paa to 
Maader: enten saaledes: 1. det oprindetige Bæger bliver, men 
omdannes gradvis i Henseende til Funktion, Bygning, Tids- 
folge, Antal og Stillingsforhold; — eller saaledes: 2. det op¬ 
rindelige Bæger undertrykkes gradvis, udviklende Trichomer; 
tilsidst forsvinder det aldeles, kun efterladende sig som Spor de 
Trichomer, der dækkede Bladspidserne. Hvilken af disse to 
Overgangsmaader der bor antages, kan „den sammenlignende 
Morfologi* (o: kan en Sammenligning med andre Femtalsplanter) 
ikke sige os, thi begge Overgangsmaader tilfredsstille i lige 
Grad „den sammenlignende Morfologi*, idet de begge tage 
deres Udgangspunkt fra Stamformen med det oprindelige Bæger. 
Vi have da ingen anden Vej at gaa for at faa Svar paa vort 
Sporgsmaal end at vende os til de enkelte Kurvblomsters Ud¬ 
viklingshistorie. Hvis Overgangen virkelig er skel, saa var det 
hojst mærkeligt, om den ikke havde efterladt sig Spor. 
1ste Overgangsmaade (det oprindelige Bæger omdannes grad- 
« 
vis): 
Fnokkens Bygning og Udvikling: Var Overgangen 
sket paa denne Maadc, maatte man vente at finde paa Bægerets 
Plads en Samling Organer, der gradvis omdannes saaledes, at 
de blive mere og mere tjenlige til at fungere som frugtspredende. 
Vi soge — og finde netop saadanne Overgangsrækker (se „Bæg. 
hos Kurvbi.*, S. 19—35, 47—49; Cirsium — Cineraria). Men 
herved bemærke vi endnu to Omstændigheder af storste Vig¬ 
tighed: a) Fnokformer, der ere mindst tjenlige til at sprede 
Frugterne, og som staa ved Overgangsrækkens overste Ende, 
indordne sig (hvad vi for saa, „Umiddelbar Slutning, b a ) paa 
naturlig Maade i den hele Række af Bladformationer o: Over¬ 
gangsrækken tager sit Udgangspunkt fra Bladet, saaledes som 
det netop maatte være Tilfældet. Da de Blade, der ere stillede 
i Nærheden af Blomsterne, almindelig nærme sig Bægerbladene 
i Bygning, bliver det let forstaaeligt, at ved hin Omdannelse 
« 
