94 
(der samtidig griber Blomsten, Blomsterstanden og de nærmest 
stillede Blade) ville Bægerbladene og de Blade, der staa i Blom¬ 
sternes Nærhed, endnu en rum Tid bevare fælles (Blad-) Karak¬ 
terer, medens Lighederne efterhaanden ville svinde bort, jo mere 
Fnokken gaar op i den Funktion at sprede Frugterne. Endnu 
mærke vi os dette: b) Indenfor enhver af Kurvblomsternes 4 
Hovedgrupper findes saadanne Overgangsrækker, saa at vi ved 
at ordne Slægterne alene efter Fnokkens Bygning fores til inden¬ 
for hver Hovedgruppe at ordne dem som Udstraalingsrækker om 
et Centrum („Bæg. hos Kurvbi. w , S. 51—54)*). Men dette 
Forhold, at Fnokkens Bygning indenfor hver Hovedgruppe viser 
os hen til et Centrum, vender atter naturlig vor Tanke hen 
paa den Mulighed, at alle Kurvblomsterne kunne have haft en 
fælles Stamform, forsynet med et „oprindeligt Bæger a , som oven¬ 
for skildret**). Udviklingshistorien peger altsaa paa egen Haand 
hen paa et saadant oprindeligt Bæger (se „Bæg. hos Kurkbl. tf , 
S. 115 nederst, 116 overst og Anm. 2 c; endvidere S. 114, f, der 
til syvende og sidst giver Hovedmærket til Adskillelse af Blad 
og Trichom). Vi se da, at det, der vides om Fnokkens Byg¬ 
ning og Udvikling, taler overordentlig stærkt for denne 1ste 
Overgangsmaade. 
Hvad mener Dr. Warming herom? Det i Momentet, 
hvorpaa det egentlig kommer an, er ganske undgaaet hans Op¬ 
mærksomhed (Dr. Warming, S. 197). 
Fnokkens Stillingsforhold: Var det muligt, at det 
oprindelige Bægers 51eddede Krans kunde have forandret sig 
*) En Ordning, der kongruerer med den, man væsentlig ad anden Vej 
er naaet til. 
**) Det, der i den Henseende er oplyst, er vel kun at betragte som svage 
Antydninger; ligefuldt maa det blive et af Hovedmomenterne i Argu¬ 
mentationen. Bleve disse komparative Undersøgelser udvidede langt 
betydeligere, vilde man faa et fuldstændigt Overblik over den naturlige 
Slægtgruppering indenfor Kurvblomsternes Familie, hvad jeg har kaldt 
»den historiske Sammenhæng mellem Slægterne**. 
