107 
straaler er fristet til strax at erklære: her udvikles Fnokstraalen 
ved en monarkisk Topcelle, — saa er der andre hvor dette ikke 
synes at være Tilfældet. — Hvad ville vi nu egentlig? — Sdge en 
Plan, der kan rumme alle Forskjellighederne. Kun saafremt det 
lykkes os at samle alle Forskjellighederne — saavidt vi kjende 
dem — under 1 Synspunkt, kan der være Tale om, at Planen 
er funden. Hvad vi da her fremfor Alt maa vogte os for, er 
dette: at forklare nogen Enkelthed for sig, for vi have undersdgt, 
om den ikke kan opfattes i Sammenhæng med eller ses som Led 
af det Hele. 
Som naturligt er, vende vi os forst til de Fnokstraaler, der 
tilsyneladende kun tilstede 1 Forklaring (angaaende Betegnelserne 
se „Bæg. hos Kurvbi. a , S. 55, 56). 
Topcelle af 1ste Grad. Blandt de unge Fnokstraaler, 
hvis Spidse dannes af 1 enkelt Række Celler, og som altsaa 
ende i 1 topstillet Celle, opsoge vi de enkelte, der vise os 
tydelig, hvorledes den yngste horizontale Væg dannes i Spidsen 
(Fig. 1, 19). Vi have da her for os Fnokstraaler, der efter al 
menneskelig Beregning udvikles ved en monarkisk Topcelle af 
1ste Grad. 
Topcelle af 2den Grad. Hlandt de unge Fnokstraaler, hvis 
Spidse dannes af 2 Rækker Celler, og som tillige ende i 1 top¬ 
stillet Celle, opsoge vi de enkelte, der vise os tydelig, hvorledes 
den yngste Væg dannes i Spidsen, idet den topstillede Celle 
deler sig ved Vægge, stillede skraat, vexelvis tilhojre og venstre 
(Fig. 2, 3, 4 og efter al Rimelighed 20, 21, 22 og 23), o: den 
topstillede Celle er en Topcelle af 2den Grad. Disse Fnokstraa- 
ler udvikles altsaa ved en monarkisk Topcelle af 2den Grad. 
TopcelleafSdie Grad. Blandt de unge Fnokstraaler, hvis 
Spidse dannes af 3 Rækker Celler, og som tillige ende i l top¬ 
stillet Celle, opsoge vi de enkelte, der vise os tydelig, hvorledes 
de yngste Cellevægge dannes i Spidsen, saaledcs at enhver ny 
Væg staar udfor sin bestemte Cellerække, (Fig. 5, 6, 7 og efter 
