114 
hos Kurvbi.», S. 55 og S. 120) udtrykkelig gjort opmærksom paa, at 
det forholder sig saaledes; jeg har da aldeles ikke tilsigtet at give en saa- 
dan Fremstilling; og den, der læser og bedømmer Fremstillingen uden at 
have dette for Oje, læser og bedommer uden sand Forstaaelse. Det eneste 
Sporgsmaal, der her er at undersoge, turde være folgende: Kan det over¬ 
hoved videnskabelig forsvares at give en saadan kortfattet — skematisk, om 
man saa vil — Fremstilling af en Undersøgelses Resultater, som jeg har 
givet den her? Jeg har hidtil antaget, at det meget vel kunde forsvares, 
og antager det fremdeles, idet jeg stotter mig til efterfølgende Betragt¬ 
ninger. 
Situationen indenfor Planteanatomien er med faa Ord denne: der ar¬ 
bejdes uden Plan, uden Sammenhæng, uden Syn for det Væsentlige; der 
mangler en ledende Tanke. Det Problem, der her er at lose, har jeg 
ikke grebet ud af Luften; i ældre Tid har Någel i, i nyere Tid Prings- 
heim peget derpaa. Problemets Losning er paatrængende nødvendig. Forst 
naar Problemet er lost, vil Planteanatomien faa den Betydning, den bor 
have som Grundlag for den videnskabelige Botanik; forst da vil det blive 
muligt at give Udviklingsforskjellen mellem »Planteorganerne« saavel som 
mellem Planteorganismerne et bestemt Udtryk, og forst da vil det blive 
muligt tilbunds at klare Principerne for Arbejdsdelingen indenfor Plante¬ 
riget; — kort sagt en Mængde af de vigtigste Opgaver blive ligefrem forst 
mulige gjennem Problemets Losning. 
Hvad nu mit Forsog paa at løse Problemet angaar, giver det sig ikke 
ud for at være mer end det virkeligt er: et aldeles foreløbigt Forsog, idet 
jeg meget bestemt udtaler, at der «til at give Problemet en udtommende 
Besvarelse kræves ikke 1, men adskillige Aars Arbejde, — ikke 1, men 
mange Botanikeres Anstrængelser« («Bæg. hos Kurvbi.», S. 120). Jeg til¬ 
sigter væsentlig kun dette at opstille et bestemt Synspunkt. 
Dette Synspunkt er for det forste strengt logisk begrundet. Hvad den 
»faktiske Begrundeis e» angaar, da maa forst og fremmest Synspunk¬ 
tets Kjærne tages i Betragtning. Synspunktets Kjærne udgjor et Forsog 
til en Paavisning af, at Analogien (fra Kryptogamerne) ikke taler for Nød¬ 
vendigheden af, at Phanerorgamernes Væxtpunkt (i Almindelighed) skulde 
udvikles ved en monarkisk Topcelle, idet vi meget snarere skulde vente at 
finde hos Phanerorgamerne et kappedannet Væxtpunkt af en meget forskjel- 
lig Bygning.*) Hertil slutter sig nu Forsog til en Paavisning af, atHansteins 
*) Man lader for Tiden, som om Pringsheims Indlæg ( Utricularia ) var 
fuldstændig imodegaaet; det væsentligste deri er imidlertid hidtil 
