206 
ganske kunne passe paa den foreliggende Han; derimod er der 
den Forskjel mellem Hunnerne, at Tentaklerne paa Hovedet 
ganske mangle hos C ti. gymnorhynchus , hvorimod Hunnen af 
Ch. cirrhosus har nogle faa. Ifolge Kner skal Skjoldenes Torn- 
beklædning desuden være finere, mere flojelsagtig hos Ch. gym¬ 
norhynchus, og man vilde af Kners omstændelige Beskrivelse af 
Ch. cirrhosus (efter Individer fra Mato Grosso) kunne udpille flere 
andre Smaaforskjelligheder, uden dog at have fuld Vished for 
deres Fasthed. Om den i Rio C h agres i Mellem-Amerika 
forekommende Form sige Kner og Steindachner (1. c. p. 61), 
at den ganske svarer til den brasilianske Ch. cirrhosus med den 
ene Undtagelse, at Næseborene ligge noget nærmere ved Ojnene; 
Afstanden er her nemlig kun = 1 Ojetverroaal, hos den brasi¬ 
lianske oftest l'/a. Naar de tilfoje, at hos „ Ch. Karstenii Kr. u 
er den endog kun 1 /o, da er dette ganske rigtigt og gjælder om 
begge Kjon, men er allerede anfort i Kners Beskrivelse af 
Hunnen af Ch. gymnorhynchus. 
2. Chætostomus Stannii (Kroy.). 
Hyyostomus Stannii Kr. (in shed.). 
Typen for denne hidtil ubeskrevne Art er et 7 1 /« Tomme 
langt Exemplar fra P u e r t o C a b e 11 o ; det kongelige Museum har 
i sin Tid faaet det ligesom foregaaende Art fra Prof. S t a n n i u s, 
der atter havde dem fra Karsten. Et Forhold, hvorved den 
straks vil kunne gjenkjendes mellem alle hidtil kjendte Arter, er 
at Mell emgjælle laagets Bevæbning er reduceret til 
4—o korte og stærke Kroge. 
Hovedet er bredt og blodt afrundet til alle Sider, uden 
Kjole eller Kamme noget Steds; dets storste Hojde er lig med 
Næsegrubernes Afstand fra dets Forrand; dets Længde (maalt 
til Isseskjoldets Spidse) mindre end dets storste Brede og lig 
*/4 af Totallængden (til Halefinnens Bugt). I den forbenede Deel 
af „Hjælmen u ere Sommene mellem Skjoldene vanskelige at 
erkjende; hele den forreste, periferiske Deel, Hovedet 
