215 
er megel stærkere (dybere) baade paa Hovedets og Kroppens 
Skjolde, hvilket især er kjendeligt paa Gjællelaaget og Skulder¬ 
buen. 3) Borstebesætningen paa den forste Straale (Pigstraaleu) 
i Brystfinnerne er ligeledes meget stærkere. Straaletallet finder 
jeg at være (med en lille Afvigelse fra Giils Angivelse): D: 
1.7; P: 1.7—6; V: 6—7; A: 6; den sidste Straale i Ryg- og 
Gatfinnen er dobbelt, saa at der ogsaa kunde regnes: D: 1.8 
og A: 7. Sideskjoldenes Antal er —; de uparrede Smaaskjolde 
foran Hudfinnen (anden Rygfinne) 13. 
b. Af Callichthys littoralis Hane. foreligge 3 Exemplarer fra 
Trinidad, to storre (c. 5 Tommer) og et mindre (4 Tommer); 
at adskille dem i to Arter ( lævigatus og Stevardii ) formaaer jeg 
ikke. Som betegnende for denne Art i Modsætning til C. longifilis 
Val. vilde jeg udhæve: 1) Pandefontanellens Størrelse og aflange 
Form; hos det mindre af de tre Exemplarer er den aaben fortil, 
hvad dog vel kun er en Alderskarakteer; hos C. longifilis er den 
lille og rund. 2) Mellem Rygfinnerne er der, naaende heelt hen til 
den forreste, en Række af 9 uparrede Smaaskjolde; hos C. longifilis 
findes de ogsaa, i et Antal af 7—9, men de naae ikke fortil 
hen til forste Rygfinne, bag hvilken ikke mindre end 4 Par Side¬ 
skjolde berore hinanden i Midtlinien. 3) En horizontal Række 
af Gruber i det haarde Hovedpandser paa hver Side af Tin¬ 
dingen, hvortil man ikke seer noget hos C. longifilis. — End¬ 
videre kan bemærkes, at Øjehulernes Tvermaal er hos de to 
store Exemplarer 1 /3 af deres Afstand fra Snudespidsen og knap 
*/4 af deres indbyrdes Afstand; hos de mindre ere de forholds¬ 
vis noget storre. Straaletallet er det sædvanlige: D: 1.7; 
P: 1.9; V: 6; A: 7 (den sidste Ryg- og Gatfinnestraale dob¬ 
belte). At domme efter de korte, indvendigt savtakkede Bryst¬ 
finnepigge og de smaa Gatpapiller ere de to storre Exemplarer 
begge Hunner; alligevel slutte Brystskjoldene meget nærmere til 
hinanden hos det ene af dem end hos det andet, og dette For¬ 
hold er vel derfor neppe et saa absolut paalideligt Kjonsmærke, 
som Kner ansaae det for at være. 
