57 
Cellekjærnen fremtræder, som vi have scet, meget tydeligt, i 
de nederste Kambialceller; i de Celler derimod, som ere ifærd 
med at dele sig, er Cellekjærnen endnu skjult i det masseaglige 
Protoplasma ; heraf fremgaaer Cellekjærnen, medens den secun- 
dære Celle danner sig; den er saaledes ikke tidligere end Cellen 
men samtidig dermed. Ogsaa Primordialsækken lader sig let 
fremstille i alle Kambialceller, naar disse paavirkes af Saltsyre, 
Svovlsyre eller en anden stærk Syre; dens Form, Stiirrelse, Stil¬ 
ling til den omgivende Celle og Forhold til Cellekjærnen (der 
som oftest findes inden i Primordialsækken ) kan med Nbiag- 
tighed iagttages i de Celler, som sammensætte den nederste Deel 
af Kambialkeglen. Hverken Cellekjærnen eller Primordialsækken 
synes at have nogen Indflydelse paa Cellernes Formering. 
Cellekjærnens Storrelse varierer imellem 0,010ogO,006 mm \ *— 
Primordialsækkens —- — 0,035Og0,070 intn i § 
\ = 
Cellens (som indslutter Cellekjærnen og > = 
Primordialsækken).0,08 og 0,10 mm i S 
Den færdige Parenchymcelles.0,17 og 0,25 mm / r 
Mohl anseer, som bekjendt, Primordialsækken for at være 
den forste Cellehinde, som hæver sig frem af Cellekjærnen, og 
deraf kommer Navnet, idet han anseer den for at være en virkelig 
Celieblære (Primordialschlauch). 
Vi have endnu tilbage al betragte Karbundternes Udvikling. 
Naar vi forfolge Karbundterne op imod Kambialkeglen (Fig. 1), 
blive disse endnu simplere i deres Sammensætning. Forst 
forsvinde de netformige Kar, derefter Spiralkarrene , saa at 
alene Karbundtets Kambialceller blive tilbage, indtil ogsaa disse 
ikke de overste, paavirkes af en eller anden stærk Syre, kan man iagt¬ 
tage 2, 3, 4, 5 afsondrede Portioner af Protoplasma inden i hver 
af hine Celler; om disse Portioner af Protoplasma ere omgivne af Celle¬ 
hinder, tor jeg hverken paastaae eller benægte. Ved Sammenligning med 
ældre Celler, navnlig hvad Storreisen angaaer, synes det imidlertid, at 
denne Deling ikke bliver gjennemfort, og at Delingen af Proto¬ 
plasma blot er fremkaldt ved Syrens Paavirkning, saameget mere som 
man uden dette Middel ikke bliver den vaer. 
♦ 
