93 
„kun svagt antydede Blade. Disse hæve sig paa Phyllophorcn 
„over de andre Lag af de anlagte Blade som smaa Blærer. 
% . 
„Hvad de talrige Karbundter angaae, som stryge igjennem 
„Phyllophorcn, da have de Forfattere, som mene, at disse ovcn- 
„fra skulle nedstige i Stammen, aldrig havt Ledighed til grundig 
„at studere en Daddelpalmes livskraftige Endeknop.” 
Det er mere beqvemt for os at sammenligne de af os under- 
sogte Mellemstokkes Udvikling med Naudins*) Beskrivelse af 
Narcisknoppens Udvikling. Denne Forfatter beskriver, hvor¬ 
ledes Bladene opstaae paa Issen af Ivambialkeglen; samtidig med 
Bladene udvikle Karbundterne sig, ligesom disse ogsaa vende sig 
mod Bladene. Cellerne, som sammensætte Kambialkeglen (hvilken 
Naudin kalder phyllogene) „ere i Begyndelsen alle runde eller 
„uregelmæssigt mangekantede; de forlænge sig, ordne sig i en 
„Række og blive efterhaanden mere gjennemsigtige end det om¬ 
givende Cellevæv; man seer dem danne Striber, som strække 
„sig i horizontal Retning fra Midtpunktet henimod Bladets Ud¬ 
gangspunkt; de forste Kar, som opstaae, ere Spiralkar. For¬ 
fatteren er uvis om, paa hvad Punkt Cellernes Omdannelse 
begynder, men han er tilboilig til at troe, at den begynder paa 
engang paa flere Punkter. 
» . 
Yi have saaledes seet, at hos de monocotyledone Stængler 
opstaae og udvikle Karbundterne i Stænglen sig med Bladene paa 
samme Maade som hos flere dicotyledone Mellemstokke. Nu ere 
vistnok de Fleste enige i, at Karbundterne hos andre dicotyledone 
Stængler opstaae paa samme Maade. Yel have Mohl og Unger”*) 
lært, at Karbundterne hos de dicotyledone Stængler continuerlig 
skulde forlænge sig i Spidsen , men denne Paastand savner ethveit em¬ 
pirisk Grundlag, ligesom det er den svageste Side af den Lære, 
som de ovennævnte tydske Botanikere have fremfort om Stængel- 
Ann. (1. Sc. nat. Bot. 1844. T. 1. S. 1G2. 
**) Endl. og Unger Grundz. S. 90. 
