30 
der er et tydeligt Epidermislag og hojst et udpræget Periblemlag, 
forovrigt et lidet ordnet Meristem. Jeg har ogsaa set et Stadium, 
hvor Knoppen var dannet, dens Væxtpunkt tydelig udpræget ved 
sine mindre Celler, og hvor der paa Spidsen af den endnu sad 
nogle Levninger af Rodhætten, medens Bladdannelsen endnu 
ikke var begyndt. 
At Stængelknoppen virkelig er terminal og opstaar paa 
Grundlag af det gamle Rod-Væxtpunkt synes der ikke at kunne 
være Tvivl om; man maa imidlertid selvfolgelig ogsaa ved Tver- 
snit kunne folge Overgangen fra Rod til Stængel. 
Rodens og Rhizomets Anatomi er ganske vel bekjendt 
ved Prillieux’s og Drudes Undersogelser. Tversnittet, der 
er fremstillet Fig. 12, viser en normal Rodbygning af det axile 
Parti; om en svagt udviklet Marv ligge fire Grupper af Kar ( v ) 
alternerende med fire Grupper Phloem (p/i), o g det Hele omgives af 
en Skede (s-s), hvis Celler i enkelte Tilfælde (især yngre Roddele) 
paa Tversnit vise den karakteristiske Caspary’ske Plet paa de 
radiale Vægge og paa Længdesnit de dermed i Forbindelse 
staaende bolgede Vægge, hvilket dog taber sig paa ældre Rodder. 
I de fleste andre Tilfælde er Rodbygningen dog ikke fuldt 
saa regelmæssig som her. 
Ved Overgangen fra Rod til Rhizom ses med blotte Oje, at 
den morke axile Stræng i Roden bliver tykkere og efterhaanden 
ligefrem gaar over i den af Fibrovasalstrængene med det dem 
sammensluttende Cellevæv dannede ligeledes morke og tykkere 
Cylinder. At folge de enkelte Kar- og Phloemgrupper i Roden i 
deres Overgang i Rhizomet og paavise den Omflytning af Ele¬ 
menterne, som finder Sted, har hidtil ikke været mig muligt. 
Phloem- og Karpartierne i Roden splittes ad for at ordnes paa 
en anden Maade; samtidig opstaar der flere Strænge, en enkelt 
Gang har jeg endog iagttaget Dannelsen af en Stræng udenfor 
og uafhængig af den axile; alle fjerne de sig mere fra hverandre, 
og Tversnittet viser en storre og storre Kreds (se Fig. 4), der 
(ogsaa i Rhizomet) vedbliver at være begrænset af en i al Fald 
