40 
Bladene tæt under Stængelspidsen) afbildet VI, 7; i Spidsen af en 
af de cylindrisk-traadformede lange Stilke (VI, 6) har der dannet 
sig en lille Lomme, hvis indre Kontur er angivet ved en punk¬ 
teret Linie, og hvis Aabning er en lille mundlignende Spalte paa 
den opadvendte (indre) Side af Stilken. Væxten horer altsaa op 
omtrent lige i Spidsen, men fortsættes i et Bælte rundt om den. 
Et lidt senere Udviklingstrin fremstiller Fig. 8, der er et optisk 
Længdesnit gjennem en Blære; den dannede Hulhed er bleven 
dybere, idet Væxten i den apikale Væxtring fortsættes, tillige 
har den udvidet sig i Bunden, saa at Flaskeformen allerede er 
antydet. — Fig. 9 giver Billedet af et ældre Udviklingstrin i 
naturlig Storrelse og forstorret (men i ringere Forst. end Fig. 
7—8); endelig ville Fig. 11 og 12 vise nogle ældre, men dog 
endnu ganske unge og ikke færdigt dannede Blærer. — Væxt- 
punktet har vedvarende været apikalt; om Mundingen af Flaske¬ 
halsen findes de yngste Celler, jo længere vi gaa nedad, desto 
ældre bliver Alt. Allerede paa den i Fig. 11 fremstillede Blære 
vil der imidlertid spores en Forandring i Væxten. Som Fig. 10, 
der fremstiller den forstorrede Flaskemund, viser, bliver Væxten, 
der hidtil fandt Sted med lige Styrke om hele Mundingen, nu forlagt 
til to ud til Siderne liggende Punkter, og Munden bliver trukket 
ud i tvergaaende Retning. I Fig. 12 ses dette allerede med 
blotte Ojne, og den forstorrede Fig. 13 vil endnu tydeligere vise 
det; Fig. 14 endelig viser, hvorledes der ved denne Væxt dannes 
to Arme, som allerede begynde at sno sig i Spiral. 
Det viser sig altsaa, at efter en kortere eller længere Tids 
Forlob ophorer den om hele Blæremundingen ensartede Væxt; 
en Dich o to mi finder Sted, idet Væxten standser i Bladets Midt¬ 
linie, og to sidestillede Væxtpunkter dannes. Resultatet af disses 
Arbejde er Dannelsen af to spiralsnoede Arme. Spidsen af dem 
indeholder altid de yngste Celler, og efter som vi gaa bort fra 
den, træffe vi stedse ældre Dele, og de Borstebælter, som neden¬ 
for skulle omtales, vise sig stedse mere fjernede fra hverandre, 
indtil en vis Afstand er rnaaet. 
\ 
