89 
Paa Nord-Siden af Waigattet, fra Atanikerdluk og til Odden 
Vest for Atåne, tiltrække store rodgule Pletter paa Skraaningerne 
sig Opmærksomhed, og ved nærmere Undersogelse ser man, at 
de bestaa af store Dynger af brændt Skifer, blandede med 
Slagger, der i en hoi Grad ligne dem fra en Teglovn. Skiferen, 
der er haard og klingende, er af forskjellig Farve, mest hvidgul, 
rodbrun, violet eller graa, og er snart halvbrændt, som Mursten, 
snart forvandlet til Porcellænjaspis. Mægtigst og tydeligst viser 
denne Indvirkning sig ved Påtut, hvor man, foruden i store sam¬ 
menstyrtede Hoie, ogsaa har denne brændte Skifer faststaaende i 
Klofterne i en Hoide af 300—1500 Fod. Paa Grund af Sammen¬ 
sintringen have de enkelte Lag skilt sig fra hinanden og ligge nu 
lose og uden Sammenhæng, kun enkelte Steder forbundne ved Slag¬ 
ger, der ligesom ere kogt ud mellem Lagene og derefter flydt ned 
i Revnerne, i hvilke der, ligesom mellem Lagene og i Hul¬ 
hederne i Slaggen, ofte sidde smaa Krystaller af Jernglands. 
Af de Plantelevninger, Skiferen oprindelig indeholdt, har den 
efter Forandringen bevaret Indtrykkene og det ofte med stor 
Skarphed. Dette i Forbindelse med den opnaaede Fasthed, 
hvorved den uden Skade kan taale enhver Transport, giver den 
. > ' 
en stor Betydning i palæontologisk Henseende, og hertil kommer 
endnu, at da dens enkelte Lag ligge lose ovenpaa hinanden, er 
det, i den samme Tid, som man ellers anvender til moisommelig 
at bryde enkelte Stykker Lerskifer ud af Skrænterne, muligt at 
gjennemgaa Hundreder af Stykker, da de enkelte Lag enten staa 
i store Stabler eller ligge i Dynger, saa at man kun behover at 
tage dem op for at undersoge dem. Da en mere i Detail 
gaaende Beskrivelse af den interessante Forandring, som Skiferne 
her have undergaaet, vilde fore ud over et almindeligt Overblik, 
skal jeg ikke gaa videre ind derpaa, men med Hensyn til den 
Indvirkning, der har fremkaldt den, kun bemærke, at medens i 
Bohmen den brændte Skifer, der fuldstændig ligner den her 
forekommende, med Rette tilskrives Kulbrand, enten denne nu 
er opstaaet ved Basaltens Indvirkning paa Kullene eller ved 
