106 
overordentligt meget tilbage, da Undersøgelserne næsten ude¬ 
lukkende have indskrænket sig til Kysterne, og det Indre af 
Disko og NugssuaK’s Halvoen er derfor saa godt som aldeles 
ubekjendt. Med Undtagelse af en Fodtur paa to Dage, som 
Giesecke foretog i 1813 fra Diskofjorden til Mellemfjorden, og 
en Fodtur paa fire Dage, som jeg i 1872 foretog til Soen Taser- 
suaK i det Indre af Ndgssuax’s Halvoen, ere, saavidt jeg véd, 
ingen Undersøgelser foretagne længere fra Kysten end at det var 
muligt at komme tilbage dertil uden at overnatte. 
Det væsentligste Hjælpemiddel ved en geognostisk Under¬ 
søgelse er et nogenlunde ndiagtigt Kort*), men et saadant 
mangler over denne Egn. Paa Grund af den fjerne Beliggenhed 
og den ringe Betydning for Skibsfarten, har der ingen Anled¬ 
ning været til at lade foretage specielt geographiske Under¬ 
søgelser der, og de Reisende have derfor været henviste til selv 
at anstille disse, saavidt Omstændighederne og deres ovrige Ar¬ 
bejder tillode det, i den korte Tid de i Reglen have haft Lei- 
lighed til at opholde sig der. Som Bidrag til Forslaaelsen af 
deres Arbeider og for at angive de af dem undersogte Steder, 
have saaledes Giesecke, Rink og Nordenskiold leveret 
Kort over Waigattet. I samme Hensigt er ogsaa det medfølgende 
Kort optaget, og kun fra dette Synspunkt maa det betragtes. 
For jeg imidlertid gaar nærmere ind herpaa, skal jeg tillade mig 
at give en Oversigt over de tidligere Kort, saavidt de ere mig 
bekjendte. 
I de senere Aar horer det til de storste Sjeldenheder, at 
et Skib gaar gjennem Waigattet, hvorimod der i forrige Aar- 
hundrede, da Hvalfangsten florerede i denne Egn, var en livlig 
Seilads derigjennem. De gamle Sokort gjengive derfor ogsaa 
saa nogenlunde rigtigt det omtrentlige Omrids af Kysterne, saa- 
*) Se Petermann’s «Geographische Mittheilungen«, 1874, S. 142. 
