127 
Clio borealis er funden, skjondt kun sjelden, ved Norges Syd¬ 
kyst 1 ). Ved dette Fund er denne Pteropod bleven paavist meget 
nærmere ved vore Farvande, end der (bortset fra Fabers An¬ 
givelse) tidligere var Grund til at antage, at den kunde fore¬ 
komme, og det kan ikke nægtes, at med det Samme er ogsaa 
Grundvolden for Hr. Morch s Gisning bleven noget rystet. Thi 
eftersom Faber paa det anforte Sted ikke siger det Mindste om 
hvorledes hans «Clio retusa » saa ud, eller hvorledes den bevæ¬ 
gede sig, kort sagt, ikke giver mere end det nogne Navn, havde 
Gisningen aabenbart sin bedste, for ikke at sige eneste Stotte i 
Usandsynligheden af, at det omtalte Bloddyr overhovedet kunde 
forekomme i Kattegattet, og det var denne Usandsynlighed, som 
skulde veje op imod det Betænkelige i at antage, at en ovet og 
dygtig Iagttager skulde have taget et skalbærende Bloddyr for et 
nogent og ganske overset, at det Dyr, han havde truffet, var 
forsynet med en ret anselig og kun til Dels skjult Skal. Det 
vilde derfor ogsaa være meget naturligt, om Hr. Morch selv 
ansaa sin Gisning for mindre sikker nu end tidligere, uagtet han 
paa ingen Maade ganske har opgivet den. 
Fabers efterladte Haandskrifter, og deriblandt ogsaa den 
Rejseberetning, af hvilken han gav det bekjendte Udtog i ((Tids¬ 
skrift for Naturvidenskaberne*), bleve ved hans Dod min Faders 
Ejendom og ere nu i mit Eje. For kort Tid siden bragte en 
anden Anledning mig til at efterse den omtalte Rejseberetning, 
og jeg stodte da ved den Lejlighed paa Iagttagelsen om uClio 
retusa *, som i Manuskriptet er givet med adskillige Enkeltheder, 
der alle ere udeladte i det trykte Udtog. Ved at læse den 
igjennem saa jeg strax, at Hr. Morch har havt fuldstændig Ret 
• 
i sin Formodning; selv om det en Gang med Tiden skulde 
lykkes at eftervise Clio borealis i Kattegattet, saa vare dog de 
Dyr, Faber traf paa, aabenbart ikke denne Pteropod, men vir¬ 
kelig Akera bullata. Jeg tror derfor, at det kan have nogen 
l ) Vid. Medd. f. 1871, Kbhvn. 1871 — 1872, S. 164. 
