207 
til Gatfinnen, men ere hos det andet, som er en Hun med store 
opsvulmede Æggestokke, omtrent dobbelt saa lange og naa et 
godt Stykke ind paa Gatfinnen, der sidder under Hudfinnen og 
er saa lang sorti denne*), men længere end Rygfinnen. Side¬ 
linien er kun tydelig i sin bageste Halvdel. Finnernes Straaletal 
ere: D:1.7; P: 1.10—11; V:6; A: 16(5.11). Et solvglinsende 
Baand lober langs hen ad Legemets Sider, lagende sin Begyn¬ 
delse paa Gjællelaaget; nedenfor det kommer atter en mork 
Stribe, der dog kun paa en kort Strækning mellem Bryst- og 
Bugfinnerne udvider sig saa meget, at den naar helt ned til 
Kanten mellem Legemets Sider og Bug. Længde: knap 13 
Tommer. 
* 
Den omtalte Hun med de lange Bugfinner havde i hver 
Æggestok (eller rettere i den ene, som jeg aabnede) foruden en 
Mængde smaa Æg, som endnu sidde fast til dens Vægge, 22 Æg 
af forbavsende Storrelse (indtil 1 Centimeter i Tvermaal). Jeg 
vover derfor at forudsige, at man ogsaa hos denne Slægt vil 
finde det nu hos saa mange Arter af Arms-Gruppen (navnlig af 
selve Arms-Slægten, udenfor den hos Osteogeneiosus) og af Do¬ 
radernes hos Ageneiosus militaris paaviste Forhold, at Hannen 
tager Æggene i Munden og beholder dem der til deres Udklæk¬ 
ning eller vel endog en Stund efter denne**). 
13. Arius jatius (Ham. Buch.)? 
Blandt de af Professor Reinhardt paa Galathea-Expedi- 
lionen ved Calcutta indsamlede Maileformer er der et enkelt 12 
*) Hos Hunnen gaar Hudfinnen saa umærkelig over i Ryghuden, at man 
næppe vilde regne den for at være saa lang, hvis man ikke havde 
det andet Exemplar ved Siden. 
**) Jeg har i «Tidskr. f. popul. Fremst. af Naturvidensk.«, 5te Række, 
forste Bind, S. 70—74, sammenstillet, hvad den Gang var bragt i Er¬ 
faring om dette Forhold; senere har Day (Proc. Zool. Soc. 1873, 
p. 70) meddelt nye Iagttagelser derover. Han antager,- at Hunnernes 
store Bugfinner spille en Rolle ved Æggenes Overforelse i Hannens 
Mund. Selv har jeg senere faaet Anledning til at tro, at den kapske 
Galeichihys frembyder det samme Opfostringsforhold; men de Grunde 
jeg har derfor, ere ikke saa afgjorende, at jeg vil omtale dem her. 
