14 
denne Side, lydende paa, at Formen Rana oxyrrhinus stp. slet 
ikke nu forekom i den Egn, hvorfra Linné beskrev sine Former, 
eller i de Provindser, som Linné havde paa sine Reiser besogt, 
vilde gjore det meget misligt at antage, at Linné kun havde 
havt denne Form for sig, trods hans tvende bestemte Udtalelser 
om Foden. Men fra denne Side vil der ikke kunne reises nogen 
Indsigelse. Den spidssnudede Fro er allerede bleven funden 
saagodtsom i alle Sverrigs sydlige*) og mellemste Provindser. 
Nil SS on angav allerede 1842 sin R. arvalis fra Kalmaregnen og 
Ostergothland, og senere har Mewes anfort den fra Goth- 
land**), Mesch og F. Sundevall fra Upsalaegnen. Mesch 
tilfoier endog (1844) om R. arvalis^ at den er i Upsalatrakten 
„allman^^, medens han anforer om R, temporaria^ at den kun 
forekommer „har og der^; da R. arvalis kun var bestemt efter 
Nilsso ns Karakterer, alene ved Hjælp af Fodens Svommehud, 
kan man ikke engang med Sikkerhed vide, om denne R. tempo- 
rarfa . ikke maaskee var Hannen (see foran). Den forekommer 
i den botaniske Have i Upsala, og det er maaskee saaledes endog 
den Froform, til hvilken Linnés Oie mest var vant, forend han 
tiltraadte sine Reiser i de svenske Provindser. 
Af disse Reiser maa jeg til Slutning anfore et lille Uddrag, 
hvori Rana temporaria er endnu engang omtalt af Linné, og det 
vilde være meget interessant om det kunde paavises, at han og- 
saa her var slddt paa Rana oxyrrhinus stp. ^ eller Rana arvalis 
Niiss. Det er i Westgotha - Reisen, ved Ållebarg (V 4 Mil fra Fal- 
kdping) S. 84***). 
"Grodor (faun. 250) hoppade i stor myckenhet up emot Klefvan af ofversta 
bårgskullen på norra sidan, dår det var så brant, at wi sjelfwe ej utan 
storsta moda och fara kunde komma up; wi undrade altså'destomer, huru 
dessa usla krak kunnat arbeta sig så långt up, och hwad desse wille åt hbg- 
den, som plåga soka djupet.# 
*) Kgl. Vet. Akad. Ofvers. f. 1844. I Skaane "ganske allmån«. Lillje- 
borg K. Vet. Akad. Handl, f.,1850. S. 303—4. 
**) Kgl. Vet Akad. Ofvers. 1856. S. 282. 
***) Carl Linnæi Wåstgotha-Resa. Stockh. 1747. 
