20 
kjendelse hidsatte jeg paa forangaaende Side det omtalte Reise- 
værks syv Figurer af Hovedet af denne mærkelige Mellemform samt 
af dens Bagfod. Jeg tilfoier til Slutning, at der allerede her i 
Landet saavel af mig som af Andre er bemærket Froer med et 
usædvanligt spidst Hoved. 
Slutningsbemærkning. 
Disse Bidrag til Erkjendelse af, hvilken af vore nordlige eller europæiske 
Landfroer der med Rette kan bære Navnet R. temporaria Unné, kunne vel 
ikke ganske upassende afsluttes med en Erindring om den rette Betydning 
af Ordet teviporaria, hvilket Linné som Artsnavn optog nærmest efter 
Gharletons OnomasLicon eller Exercitaliones (sml. foran S. 6). Man seer 
nemlig som oftest en meget feilagtig Tolkning heraf. Medens saaledes Nogle 
(f. Ex. Duméril, Ecker o. fl.) meget urigtigen angive, at Arten havde 
faaet sit Navn efter sin sorte eller mørkbrune Plet paa Tindingen (tempus), 
hidlede Andre (f. Ex. Nilsson og Flere) Navnet fra disse Frøers tidlige 
Fremkomst om Vaaren, altsaa som om Navnet betød Vaarfrøer, en Afled¬ 
ning, som ikke er synderlig rigtigere. Den rette Betydning af temporaria qx 
nemlig simpelthen temporær o: som har kort Varighed, fremkommende 
kun for et kort Tidsrum, efter hvilket det atter forsvinder. I denne Ordets 
oprindelige Mening brugte C h arieton det («qui diu vivere neqvit«). og i 
denne havde hans Forgængere taget det (man see Rondel et og Gesner 
rn. Fl , hos hvilke netop disse «temporære'' Frøer give lærerige Exempler 
paa Datidens Opfattelse af Selvdannelsen, Generatio heterogenea; smign. 
ogsaa Belon, pag. 54). 
II. Hvad er Rana rubeta Lhmé? 
(System. Naturæ X & XII og Fn. Svec. II). 
= liufo calamita Laurr 
= fiufo portentosa Bium. 
Det er ikke alene for de egentlige Frøers Vedkommende, at 
man har været mindre noieregnende med de af Linné brugte 
Udtryk om Kroppens, Foddernes og Lemmernes Forhold og der- 
