Darwin har givet Stodet, have nemlig fort til det hoist mær¬ 
kelige Resultat, at det maa ansees som almindelig gjeldende 
Regel, at en Tvekjdnsblomst enten slet ikke eller kun ufuld¬ 
stændig befrugtes ved Sldvet af sine egne Støvdragere — hertil 
fordres Stdvet af en anden Blomst —, og at en saadan Krydsning 
er nddveridig for alle Planter, idetmindsle af og til, for at Frugt¬ 
barheden kan vedligeholdes* **) ). Mod denne Regel synes de 
clandestine Blomster med deres fuldstændig lukkede Krone, 
som umuliggjdr enhver Krydsning, at staa i Strid; men hertil 
maa bemærkes, at alle de Planter, som have disse lukkede 
Blomster, tillige ere forsynede med andre, som tilstede Mulig¬ 
heden af en Krydsning, og at det ikke er usandsynligt, at det 
ved Forsdg vil kunne godtgjdres, at de ved fortsat Selvbefrugt¬ 
ning af clandestine Blomster opstaaede Planter efterhaanden blive 
ufrugtbare og lilsidst uddd 
Denne Art af Dimorfisme er i det Hele sjelden og viser 
sig kun hos enkelte Arter, horende til de forskjelligste Fa¬ 
milier {Legurninosæ^ Malpighiaceæ^ Oxalideæ, Cistineæ^ Balsamineæ^ 
Acanthaceæ ^ Labiatæ, Campanulaceæ ^ t'ommelynaceæ), I vor Flora 
ere clandestine Blomster kjendte hos Lamium amplexicaule^ Viola 
odorata^ Oxalis Acetosella og Impaliens Noli tangere. 
Der er imidlertid Grund til at antage, at saadanne Blomster 
efterhaanden ville findes hos adskillige andre Planter, og nær¬ 
værende Meddelelse gaaer ud paa at henlede Opmærksomheden 
paa en Plante, hos hvilken de ikke tidligere have været kjendte. 
Denne Plante er Leptostachya parviflora^ en lille enaarig meget 
spinkel Acanlhacee, som dyrkes i de botaniske Havers Varmhuse. 
Denne Art har hos os, saalænge jeg har iagttaget den — i de 
sidste to Aar — kun baaret clandestine Blomster, men den har 
ikke desto mindre sat rigelig Frugt med spiredygtige Fro. Blom¬ 
sterne sidde i Ax, som i Regelen ere skjermformigt forenede. 
*) H ildebrand: Die Geschlechter-Vertheilung bei den Pflanzen. 1867. 
**) Hildebrand 1. c. p. 75—76. 
