28 
om end tydelig afsat Kant hele S tæ n gel s pi d s e n 
rundt antyder Kopdækkets Plads. 
4. De sa m m e II h d r e n d e Dannelser, Kopdækblad og 
Knop, anlægges altid efter en især ved Knoppernes 
Stdrrelse og Udviklingstrin tydelig udtalt Spiral, 
som er en bestemt og umiddelbar Fortsættelse af 
de forudgaaende Forblades. 
5. Dækbladene brede sig hurtigt til Siden, og omtrent 
samtidig med, at alle femSvikler ere anlagte eller 
lidt senere (se Fig. 14 —15), træde de forenede 
frem som en sammenhængende Valk, det fdrste 
Spor til det sambladede Kopdække. Dettes Flige 
svare til de oprindelige Kop-Dækb 1 ade. 
For bedre at forstaa denne samtidige Optræden af Stotte- 
blad og Akselknop, med Knopdannelsen langt overvejende over 
Bladdannelsen, vil jeg henvise til nogle ganske analoge Tilfælde. 
Hos Cruciferæ mangle i Regelen alle Spor til Stotteblade og 
Forblade paa Blomsterstanden* **) ); men i enkelte Tilfælde har 
Wretschko dog iagttaget Stottebladene paa Blomsterstandens 
tidligste Udviklingstrin; de vise sig da som smaa Valke, i 
Længdesnit som smaa hælformede Fremragninger ved Grunden af 
de unge Blomsterknopper. De blive i Regelen ganske rudimentære 
og ere paa ældre Blomster kun kendelige som „ein knieformiger 
Wulst an der Basis des Bliithenstieles^; disse Dækblade have 
„mit der axillaren Bliithenknospe nahezu gleichzeitig Entste- 
hung^^^*). De Slægter, hos hvilke Wretschko har iagttaget 
dem, ere Cheiranthus^ Erysimum og Crambe\ hos Lepidium cor~ 
datum har jeg iagttaget ganske det samme, en samtidig Op- 
*) Cfr. Eichler: »fiber den Bliithenbau der Fumariaceen, Cruciferen und 
einiger Capparideen«, i Flora, 1865, og Wretschko: »Beitrag zur Ent- 
wickelungsgeschichte der Cruciferen - Bliithe« i Sitzb. d. k. Akad. d. 
Wissensch. in Wien. 1868. 
**) Se Wretschko 1. c. S. 2—3 og Fig. 1—3 paa Tab. 1. 
