41 
og faar endog en svag Indbugtning der, medens samtidigt en 
svag Fure ned ad Midlen viser det Sted, hvor Knapbaandet vil 
komme til at ligge i den nu under Udvikling værende Stovknap 
(se Fig. 19, I; Fig. 29, 6; Fig. 30, c; Fig. 57, og flere andre 
Figurer). Snart antyder en Tverfure Skillevæggen mellem Rum¬ 
mene i Stdvsækkene; den indre Udvikling har nemlig heller 
ikke staaet stille, der har dannet sig fire Stovknaprum, som sés 
propfulde af Støvkorn, forend Støvknappen endnu er bleven hævet 
i Vejret ved nogen betydelig Stilk (se Fig. 22, c; 29, a; 30, fe; 
32; 52, c; o. s. v.). Forst efter dette Tidspunkt begynder Ud¬ 
dannelsen af Stilken. 
Naar Stilken („St6vtraaden‘‘ Linné) har naaet en vis Længde, 
danner der sig — ofte efter at Karcellestrængen i dens Indre 
allerede er anlagt — det mærkværdige Led ovenfor dens Midte, 
der i Begyndelsen viser sig som en svag Opsvulning- (se t. Ex. 
de længste Støvdragere i Fig. 22), men snart tydeligere antager 
Karakteren af et Led, derved at navnlig Cellevævet i den umid¬ 
delbar ovenfor det liggende Del af Hanblomsten udvikler sig 
kraftigere og i det Hele antager en anden Karakter end i den 
nedenfor liggende, fra hvilken det skilles ved en Ringfure. I 
det Indre af de to Dannelser synes Forskellighederne i Udvikling 
at være mindre. (Sammenlign Figurerne hos Payer og Baillon, 
der ere tilfredsstillende). 
Hanblomsterne vokse ud og Leddene danne sig paa dem, 
efter som de ere gamle til, altsaa i den samme Folge, i hvilken 
de anlagdes. I én og samme Svikkel kunne derfor de inderste 
sés leddelte, medens de yderste ikke vise Spor dertil, ja endog 
have siddende Stovknap. 
Rob. Brown og Roeper have lagt megen Vægt netop 
paa Udviklingsmaaden af Hanblomsten og deri sogt et Bevis for 
dens virkelige Blomsternatur. Den forste af dem fremhæver (se 
del ovenfor S. 4 citerede), at Støvknappen i Begyndelsen er sid¬ 
dende paa den nedenfor Leddet værende Stilk, selv lige til den 
Tid, da denne allerede næsten har naaet sin fulde Længde. 
