45 
Lidt senere bliver Topfladen endnu bestemtere afsat fra 
Siderne, og nu sés tillige tre halvkugleforraede Vorter træde frem 
paa Topfladen, lige ud for de tre stumpe Hjorner af denne. 
Disse tre Vorter ere Ægene. De sés under Mærket ov i Fig. 
18—19, 20—21, 39—42 og 64—65. De blive snart storre, og 
idet Topfladen udenfor dem hæver sig i Vejret som halvmaane- 
formede Valke — Frugtbladene —■, dannes en forste svag Fure 
mellem dem og disse Valke, — det forste svage Spor til Frugt¬ 
knudehulhederne. 
De tre Frugtblade anlægges altsaa fuldkommen samtidigt 
og ligesaa de tre Æg; derimod falder den forste Begyndelse til 
Frugtbladdannelsen sikkert en Smule tidligere end til Ægene, 
fordi Vækstspidsen viser sig trekantet (eller sekskantet, om man 
vil), for der er Spor til Ægdannelsen. 
Jeg vil med denne Fremstilling straks sammenligne Payers 
Resultater. Han siger (S. 522): „Pistil. Lorsque les deux pre¬ 
mieres étamines sont nées, Fextrémité de la partie centrale du 
réceptacle s’aplatit et l’on voit apparaitre trois mamelons carpel- 
laires, origine du pistil. Libres d’abord, ces trois mamelons 
deviennent promptement connés å leur base, et il en résulte une 
coupe pistillaire, dont le bord plus ou raoins étroit porte sous 
forme de crénelure les trois mamelons carpellaires primitifs.^^ 
. . . „Au pied de chaque crénelure on remarque bientot, sur le 
fond de la coupe pistillaire, une petite fossette qui devient de 
plus en plus profonde, en sorte qu’å l’époque ou la coupe est 
devenue un sac, le fond de cette coupe, ou plutot de ce sac, 
présente irois trous qui sont les loges de l’ovaire. C'est dans 
l’angle interne de chacune de ces loges que nait un ovule 
inséré au sommet de la loge.^^ 
Denne Fremstilling af Frugtbladene som „trois mamelons" 
o. s. V. er efter mine Iagttagelser urigtig; den genfindes ogsaa hos 
Baillon (1. c. S. 54), der ligeledes lader dem allerede existere 
som Vorter, naar Ægene anlægges. Frugtbladene vise sig aldrig 
som „mamelons", naar man derved vil forstaa „halvkugleformede 
