51 
Efter en meget fattig og tillige fejlfuld Beskrivelse af Em- 
p/ior6trt-Slægten og af Arten Helioscopia gennemgaar han de for¬ 
skellige Forfatteres Meninger om Vortemælkens Kop. AtLamarck 
og Jussieu allerede have havt den af Rob. Brown bestemtere 
udtalte Tanke, synes han at være uvidende om. Mærkes bor det 
dog især, at han, foruden at han ikke nævner Payer og Baillon, 
ikke engang kender sin egen Landsmand Wydlers udmærkede 
Arbejder, skont han dog citerer fjernere liggende Værker, saasom 
Endlichers Genera, Kochs Synopsis, Schmitz et Regels 
„Flora Bonnensis^^ og gamle Tournefort fra Aar 1700. 
Hans tredie Kapitel behandler Udviklingshistorien. Jeg vil 
anfore de vigtigste Differenspunkter mellem ham og mig med 
hans egne Ord og særlig fremhæve Hovedpunkterne. 
S. 18: „Posthac (o: efter at Forbladene paa Blomstergrenene 
ere anlagte) sub puncto vegetationis quatuor verrucæ existunt, 
quæ paullatim crescunt et laciniæ quatuor involucri cognoscuntur; 
formam lacero-ciliatam eo modo adipiscuntur, ut sub his quatuor 
verrucis principalibus piures aliæ minores oriantur, quæ cum 
his coalescunt vel potius divisæ non permanent et lacinias ciliatas 
conformant“. Jeg genkender slet ikke mine fem Kopdækblade, 
og deres smaa Randflige og Cilier, der synes at skulle opstaa 
af — Vorter! 
I bid.: „Quo facto secundus quatuor verrucarum cum la- 
ciniis alternantium orbis exoritur, quæ glandulæ fiunt“. Jeg kan 
lige saa lidt genkende mine Kopdækkirtler; ogsaa Payer og 
Baillon ville her protestere mod, at Kirtlerne skulle opstaa 
som e« ny selvstændig Bladkreds paa Frugtbunden. 
S. 19: „Involucro condito, antheræ seu floris masculi ne 
rudimento quidem conspicuo, primum, ut pro certo affirmare 
posse puto, ovarium seu flos femineus evolvitur“. Payer 
og Baillon ville protestere paa det kraftigste, og jeg med dem. 
At Hunblomsten anlægges efter, at Hanblomstsviklerne ere an¬ 
lagte, er udenfor al Tvivl. Kun G uil 1 ard (se nedenfor S. 100) 
synes al ville give Bud de Ret. 
4 * 
