53 
IV. 
lJd?iklingshistoriens Dom og Betydning. Det var i Kraft af 
Udviklingshistorien 5 at Payer og Baillon vovede at kaste 
Handsken til dette Aarhundredes storste Morfologer og at op¬ 
tage den gamle Linné’iske Lære. Giver Udviklingshistorien 
dem da nu Ret hertil? viser den, at Koppen er en Blomst, 
eller viser den det modsatte? Naar vi ikke gaa i det Enkelte, 
men kun holde os til dette Hovedspdrgsmaal, da svarer den os 
bestemt, at Vortemælkens Kop er en Blomsterstand. Det frem- 
gaar ubestrideligt af mine Iagttagelser, der netop i dette Punkt 
mere end i de andre afvige fra Payers og Baillons, at Kop¬ 
dækket er dannet af Blade, som staa i en umiddelbar Fortsæt¬ 
telse af de nedenfor stillede utvivlsomme Blades Spiral, og at 
Stdvdragergrupperne udvikles af Cellemasser, der utvivlsomt ere 
Kopdækbladenes Akselknopper. Men i samme Ojeblik, som dette 
er sikkert, hore Kopdækbladene ogsaa op at være Bægerblade, 
Stdvdragergrupperne at være sammensatte Stdvblade og den hele 
Kop at være en Blomst. 
Antoge vi, at hine prægldse Cellemasser, som ere Anlægene 
til Sviklerne, vare Bladanlæg, saa vilde vi her have den mær¬ 
keligste Blomsterudvikling, »om endnu er kendt. Thi vi kende 
ikke en eneste Blomst med fdlgende Udvikling; fdrst anlægges 
et Bægerblad og samtidig dermed et det modstillet Stovblad; 
saa anlægges efter Spiral % et 2det Bægerblad med Stovblad, 
saa et 3die o. s. v. Ja allerede det er en Sjældenhed, at Stdv- 
bladene, naar de ere i saa begrændset Tal, som Tilfældet vilde 
være her (fem), anlægger succedant*); de anlægges da i de 
Oeste Tilfælde simultant i Kranse. 
Her er altsaa afgivet et bestemt Ja! paa det Sporgsmaal, 
om Koppen er en Blomsterstand, og det er ganske vist Payers 
*) Se Payers Organogénie, Conclusions générales. 
