54 
og Baillons forudfattede Anskuelser og Ideer, der have forfort 
dem til at finde en almindelig Blomsterudvikling hos Vorte¬ 
mælken med fdrst en Krans Bægerblade og saa en Krans 
Stovblade. 
Se vi dernæst hen til den ovrige Udvikling, da ville vi i 
den ikke finde Noget, der strider mod Blomsterstandsnaturen, 
og læse vi Payer og Baillon ret igennem, ville vi ogsaa finde, 
at deres Beviser for, at Koppen er en Blomst, og kun kan være 
en Blomst, svinde ind til en Benægtelse af, at den paa Grund 
af nogle enkelte ganske bestemte Forhold kan være en Blom¬ 
sterstand. Deres Raisonnement er omtrent dette: de ældre Bo¬ 
tanikere have antaget Koppen for en Blomsterstand, fordi der 
var Led paa Stdvdragerne, Bæger paa Stovvejen, Skæl mellem 
Stovdragergrupperne; „mais ces faits mieux interprétés sont loin 
de prouver leur singuliere opinion^. Leddet paa Støvdragerne 
beviser nemlig Intet, thi et saadant har Alchemillas Støvdragere 
ogsaa; Bægeret paa Stovvejen er en Frugtbundssvulst, thi det 
udvikler sig efter selve Stovvejen, og Skællene ere lignende 
Frugtbundsudviklinger og ikke morfologiske Grundorganer, thi 
ogsaa de komme frem senere end de Organer, der staa hojere 
paa Aksen. Ergo er Koppen en Blomst og ingen Blomsterstand! 
Selv om vi nu ogsaa antoge Rigtigheden af disse Indven¬ 
dinger, er Blomsterstandsnaturen dog dermed langtfra roodbevist, 
lige saa lidt som Blomsternaturen er bevist. Og foruden dette 
fremdrage hine to franske Botanikere Intet, der uimodstridelig 
beviser Blomsternaturen. Men deres Indvendingers Berettigelse 
kan jeg ikke indrømme; i det Fdlgende skulle de enkeltvis 
droftes nærmere, og kun det ene Hovedsporgsmaal vil jeg afgore 
straks: Kan det benyttes somKriterium for, at en Dan¬ 
nelse ikke er noget morfologisk Grundorgan, at den 
er opstaaet senere end Organer, der ere stillede 
h dj ere paa Aksen? 
Dette Spdrgsmaal maa besvares benægtende. Der er i de 
senere Aar blevet fremdraget mange Exempler paa det modsatte. 
