64 
måles“, Baillon I. c.). Det mærkeligste ved Hunblomsten er 
dens store flaskeformede Bæger, som helt indeslutter Frugt¬ 
knuden. 
Anstille vi nu herefter en sammenlignende Betragtning^ af 
disse Slægter, finde vi efter min og alles Opfattelse den fuld¬ 
stændigste Lighed i Bygningsplan mellem dem. 
Hos alle haves et Kopdække dannet af fire til fem Dæk¬ 
blade, der snart ere meget sammenvoksede {Euphorbia^ Pedilan- 
thus^ Calycopeplus) ^ snart kun lidet {Anthostema) ^ snart danne en 
regelmæssig, snart en uregelmæssig {Pedilanthus) Kop, og som 
oftest have Kirtler mellem sig, der snart ere sammenvoksne til 
enkelte interstitiære Kirtler, snart adskilte (ArUhostema)', stottede af 
hvert Dækblad finde vi en Hanblomsterstand, der hos Calycopeplus 
0^ Anthostema af Baillon angives at være en Kvast eller Svikkel 
med Dækblade og af Wydl er er tolket paa samme Maade hos 
Euphorbia.^ uafhængigt af Undersdgelsen af hine to Slægter. 
Hver Hanblomst er tilloddet til sin Stilk, og bestaar for Resten 
kun af én terminal Støvdrager, hos Anthostema med, hos de 
andre uden Blomsterdække; endelig findes en Hunblomst, som 
afslutter Hovedaksen, og som snart har, snart mangler Blom¬ 
sterdække. 
Hvorfor gor nu da Baillon Koppen hos Calycopeplus og 
Anthostema til en Blomsterstand, men hos Euphorbia til en Blomst? 
Hanblomsterstanden hos hine til en Svikkel, men hos denne til 
en sammensat Støvdrager; den enhannede nogne Hanblomst hos 
hin forste til en Blomst, men den fuldkommen lige Dannelse hos 
denne til en Støvdrager eller egenlig blot et Smaablad af en 
sammensat Støvdrager; Dækbladene hos hine til Dækblade, men 
hos den sidste til et Bæger? o. s. v. Hvorfor hedder det om 
Calycopeplus: „cette plante n’appartient pas au genre Euphorbia 
et elle doit constituer un type tout nouveaux dans la famille des 
Euphorbiacées^^ (Recueil d’obs.), og om Anthostema: „C’est une 
plante qui n’a rien de commun avec les Euphorbes et qui n’ap¬ 
partient pas å la méme section qu’elles^^? 
