80 
storre Anlal Stovblade; dels have vi mange Planter, som normalt 
have flere end to Stovsække (Gymnospermerne t. Ex.), dels kende 
vi det samme Fænomen som Abnormitet hos Planter, hvis Stov- 
dragere ere ærlige enkelte Stovblade*). Dette Forhold kunde 
imidlertid virkelig have en storre Betydning, naar der var andre 
stottende Sandsynligheder for, at Hanblomsterne virkelig vare 
trehannede. Men det kan jeg ikke indse, at der er, og det er 
urimeligt at ty til en saa kunstig Hypothese, naar en simplere 
og naturligere Forklaringsmaade paatvinger sig. 
Rob. Brown udtaler sig ikke bestemt for Stovdragerens 
Bladnatur, men det er dog aabenbart hans Mening, at den er 
et Blad (se hans ovenfor S. 4 citerede Udtryk). Jussieu be- 
rorer heller ikke dette Punkt, Wydler, D611 og Orsted**) 
lige saa lidt, og hvad Payer og Baillon mene kan man heller 
ikke se; thi paa mangfoldige Punkter omtale de „étamines centrales 
insérées sur le sommet du réceptacle“, „étamines uniques, fixées 
au fond du périanthe*; de beskrive Anthostema saaledes: „an- 
drocée constitué par une seule étamine, . . . anthére terminale 
ou subterminale“; Commia Lour. saaledes: „Fleur måle. Pas de 
calice. Androcée formé d*une colonne centrale, qui porte å son 
sommet une anthére raultiloculaire (ou? plusieurs anthéres adnées 
réunis, A. Juss.)^^ Men intet Sted synes saa mærkelige Forhold 
at opvække den mindste Forbavselse eller Betragtning hos dem. 
Man er altsaa ligesom gaaet udenom dette Sporgsmaal. Jeg 
indsér nu ikke andet end, at man paa Grund af Udviklingshi¬ 
storien nodvendigvis maa tyde Støvdrageren i Vortemælkens 
Blomst som en Aksedannelse. Man vil maaske indvende, 
at den udvikler sig ganske som et Stovblad ellers, idet Støv¬ 
knappen, Spid sen, uddannes fdrst og Stovtraaden senere; var 
det en Akse, burde man se Stovtraaden uddannes forst og 
Knappen sidst. Man kan hertil bemærke, at Schleidens 
*) Se t. Ex. Guiliard i »Buil, de la Soc. bot. de France«, V, 729. 
**) Videnskab. Meddelelser fra den naturh. Forening, 1868, S. 180. 
