82 
Mon endelig ikke ogsaa Cyclanthera's mærkværdige Støvdrager 
vil gaa itid under samme Kategori af stovudviklende Akser? 
Udviklingen skér paa den Maade, at efter at en skaalformig Rand 
om Vækstkeglen, Begyndelsen til Perigoniet, er dannet, sés, 
endnu forend fem Udrandinger paa Skaalens Rand antyde Peri- 
goniets Blade, de centrale Dele af Blomsten hvælve sig fladt- 
halvkugleformet i Vejret, og derved efterhaanden danne den 
centrale Støvdrager med den ringformede Stovsæk. 
De Euphorbiacé-Slægter* *), som have centrale Støvdragere 
eller Stovdragersojler, kunde ogsaa nok fortjene en nærmere 
Undersøgelse i denne Henseende. Mellem dem soger Roeper 
Euphorbias nærmeste Slægtninge, og maaske ikke med Urette. 
Det er mig ikke bekendt, at den Mening bestemt er blevet 
udtalt for, at Vortemælkens Støvdrager er en Aksedannelse; men 
man kan jo ikke være bekendt med enhver i den uhyre botaniske 
Litteratur optegnet Ytring. 
For jeg forlader Vortemælkens Hanblomst, vil jeg omtale 
dens Karstrænge, og derved gore opmærksom paa en Omstæn¬ 
dighed, som man imidlertid næppe kan tillægge stor Betydning. 
Enhver Hanblomst har kun én ugrenet fin median Karcelle- 
stræng (se Træsnit Fig. 15, S. 83). Hos nogle Arter udvikles 
denne tydeligt nok fra Blomstens Basis af og opad, indtil den i 
Knapbaandets Grund pludselig horer op. Her er den oftest tyk¬ 
kere og bestaar af to til tre Rækker af korte Karceller, medens 
den ellers er dannet af en enkelt Række længere Karceller. Men 
hos enkelte Arter (t. Ex. E. Helioscopia^ E. Græca, E. Esula) har 
jeg bemærket, at (se hosstaaende Træsnit Fig. 14) Karstrængens 
Bliithe von Typha, die gevvohnlich als aus einer Anzahl verwachsener 
Staubgefåsse bestehend angesehen wurde, zu bezeichnen als ein, in 
liezug auf die relative Bliithenaxe terminales, einfaches oder 
verzweigtes Staubgefåss.« Se ogsaa »Sitzungsbericht der Gesell- 
schaft naturforschender Freunde zu Berlin am 16 Nov. 1869«. 
*) Se t. Ex. Gruppen Anthostemideæ (I. Euphorbiacées diclines uniovulées. 
monandres) i Baiilons Etude S. 543—51. 
