96 
Richard, Aug. Pyr. De Candolle o. fl. Hanblomsternes Bæ¬ 
gere, hos Rob. Brown, Wydler, Boissier, Klotzsch o. fl. 
ere de „bracteæ“ eller „bracteolæ“ eller „Vorblåttchen“, hos 
Ro ep er Hanblomsternes Forblade eller Knopkimblade. Alle 
disse Botanikere gore dem altsaa til morfologiske Grundorganer, 
men ogsaa her fjerne Payer og Baillon sig fra Flertallet, idet 
de gdre dem til rene Discusdannelser. 
De to sidste Botanikere lægge, som omtalt. Vægten alene 
paa deres sene Udviklingstid; hvad Betydning, der maa tillægges 
denne, er omtalt. Fra den Side kan deres morfologiske Selv¬ 
stændighed ikke angribes. 
At Kopskællene aldeles mangle Kar eller Karceller mod¬ 
beviser heller ikke deres Bladnatur. Mange Dækblade, Aksel¬ 
blade, golde Stovdragere, t. Ex. hos visse Kurvblomster, mangle 
dem ogsaa, og ere dog gode Blade. 
Hvad der leder til at betragte dem som Dækblade, horende 
til Hanblomst-Sviklerne, er deres Stillingsforhold ved Sviklernes 
Sider, hvor man kunde vente Dækbladene (cfr. Fig. 84 paa 
Tab. III). Undertiden synes der virkelig ogsaa at være to 
Rækker af Kopskæl mellem to Svikler, hvoraf altsaa den ene 
kunde regnes til den ene, den anden til den anden Svikkel (se 
ovenfor S. 50). 
Dernæst peger Analogien med Ånthosiema og Calycopeplus 
samme Sted hen. Ligesaa de forskellige Abnormitetstilfælde, 
som ere omtalte (S. 75), og i hvilke de bære Kirtler ligesom 
Kopdækbladene, og altsaa i deres Grundnatur vise sig homologe 
med disse. 
Dog tor jeg alligevel ikke uden videre betragte dem som 
Dækblade i Hanblomstsviklerne; naar jeg betænker, at der ofte 
kun staar 1 Kopskæl mellem to Svikler og det ikke engang 
mellem de ældste Hanblomster i disse, men ofte tæt nede ved 
Kopdækket eller endog lidt op paa dette, at de hos andre Arter 
ere tilstede i hojst ubestemt Mængde og Antal og slet ikke staa 
bestemt eller nojagtigt hver ved sin Blomsts Grund, hvad de som 
