98 
Gaillardia^ opslaar omtrent paa den Tid, da Æget anlægges, en 
Borste foran hver Blomst paa det Sted, hvor Dækbladet ellers 
har sin Plads, og muligt er det dette selv. Men nu træffe vi 
andre, som Cynareerne, hvor der paa Dækbladets Plads og mellem 
Blomsterne udvikler sig en Mængde Borster uden Orden. De 
ere efter min Opfattelse Trichomer, som ere Ækvivalenter for 
Dækbladene. 
Hos Typha er Udviklingen efter Rohrbachs Beskrivelse*) 
saaledes: yjDie zu Zweigen werdenden (o: weiblichen Bliithenan- 
lagen) entwickeln erst in akropetaler Folge zweizeilig gestelite 
Seitenhocker, die dann selbst denselben Entwicklungsgang wie 
die Einzelbliithen verfolgen. Dieselben bilden zuerst an ihrer 
Basis eine unbestimmte Anzahl Haare, die man als 
Stellvertreter eines Perigons deuten muss^^ 
Her er altsaa atter analoge Forhold. — Mon ikke det 
borsteformede Blomsterdække hos mange Cyperaceer {Rhynco- 
spora^ Eriophorum o. s. v.) vil være at tyde paa samme Maade? 
Ifolge Payers Undersøgelser (Organ. S. 698) opsta.i Borsterne 
hos Eriophorum polystachyum længe efter Støvdragere og Stovvej 
paa en under Blomsten værende Valk, der godt kan mod^jvare 
Blomsterdækket. Fremdeles kunne vi minde om Piggene og 
Haarene hos Cacteerne, der fremkomme paa Akselknoppers Pladser. 
Græssenes „lodiculæ^^ kunne endelig ogsaa nævnes; de opstaa 
som bekendt efter Støvdragerne og vist ogsaa ofte efter Støv¬ 
vejen, og de ere uden Kar, men da de staa paa en Plads, hvor 
man kan vente Perigonblade, blive de vistnok rigtigst at tyde 
som saadanne. 
Det er, som man sér, især Blomsterstande med tæt sam¬ 
mentrængte Blomster, i hvilke vi finde slige Trichomdannelser, 
som vakle imellem ægte Blade og ægte Haar. 
*) »iiber die europåischen Arten der Gattung Typha«, Verhandl. d. bot. 
Vcreins f. d. Provinz Brandenburg, 1869, S 69. 
