99 
lliinblomsten. At den stilkede Stovvej i Koppens Midte er 
en Hunblomst folger efter det Foregaaende af sig selv. 
Hvad angaar dens Blomsterdække, da finde vi hos nogle 
Arter, som E. Lathyris ^ næppe Spor til nogen Valkdannelse 
under Frugtkuden. Hos andre danner der sig der en Valk, som 
kan være utydelig lappet eller lydelig 3—6 lappet. Kunths 
Euphorbia calyculata har et „ovarium calyculo irregulariter tripar- 
tito glabro eumque triplo superans* (Nov. Gen. et Spec. II); 
tydeligt Blomsterdække findes efter Ad. Jussieu fremdeles hos 
E. palustris ^ E. Peplis, E. cæspitosa^ hos hvilken sidste det er 
saa stort, at det naar halvt op paa Frugtknuden. Tages der¬ 
næst Hensyn til Calycopeplus og Anthosiema^ da genfinde vi det 
vel udviklet og med tydelige Lapper (seks hos den forste, tre 
til fem (efter Baillon) hos den sidste). Jvfr. ogsaa ovenfor S. 5. 
Om dette Bægers Udvikling er ovenfor (S. 46 og 66) talt; 
jeg har der fremhævet, at jeg ingen afgdrende Grunde finder for 
med Payer og Baillon at betragte det som Discusdannelse. 
Vil man med de samme to Botanikere betragte Antho$tema*s som 
Bæger, kunne vi ingensteds sætte Grænsen, men maa ogsaa be¬ 
tragte de svage Valke hos vore almindelige Vortemælks-Arter 
som Bægere. 
En lignende Bægerudvikling kunne vi ogsaa trælfe andetsteds 
(t. Ex. hos Valerianeæ*), Dipsaceæ**), Compositæ***) ^ Rubiaceæi). 
Om Bægerbladenes Stillingsforhold til Frugtbladene se Rob. 
Brown (ovenfor citeret, S. 5) og Baillon s PI. I, Fig. 28 og 
Fig. 34. 
Da Frugtbladenes Stillingsforhold mod Kopdækbladene oven¬ 
for (S. 47 og S. 48) ere gennemgaaede, er dermed nu ogsaa 
Stillingen af Hunblomstens Bæger angivet. 
*) Payer, Organ. S 625, Buchenau, -Die Bliithenentwickelung einiger 
Dipsaceen, Valerianeen und Compositen«. 
**) Payer, 1. c. S. 630, Buchenau 1. c. 
***) Payer, 1. c. S. 637, Buchenau, 1. c., Koehne, »tiber Bluthenent- 
wickelung hei den Compositen«, Berlin 1869. 
f) Payer, 1. c., S. 633. 
7 * 
