120 
4de Juni erholdt Par paa samme Sted. Men jeg kan dog ikke 
med egne Iagttagelser bevidne, at Parringen virkelig er fortsat 
fra Midten af April til Juni, eller afgjore, om den maaske har 
været afbrudt i Mellemtiden og er begyndt paany. 
Padderne ere som koldblodige Dyr naturligvis i hoj Grad 
afhængige af Vejrliget, og det lader sig derfor neppe gjore at 
fasisætte bestemte Dage for deres Fremkomst eller Parring, til¬ 
med da forskjellige Localiteter ville kunne have en væsenlig Ind¬ 
flydelse derpaa; men for de Arters Vedkommende, som jeg har 
kunnet iagttage, troer jeg dog, efter hvad der i det foregaaende 
er fremsat, at turde udtale: 
Strax naar Isen er smeltet om Foraaret, sees Rana platyr- 
rhinus i Vandene og begynder strax sin Parring, der paa hver 
Localitet afsluttes i Lobet af nogle faa Dage; Hannerne af R. 
oxyrrhinus vise sig omtrent ligesaa tidligt, men da Hunnerne forst 
komme nogle Dage senere tilsyne, falder Artens Parring ogsaa 
noget senere end den butsnudede Froes. Ogsaa denne Art af¬ 
slutter Parringen i faa Dage, og Hunnerne forlade strax efter 
Æglægningen Vandene, medens Hannerne endnu en kort Tid for¬ 
blive i Vandet paa Ynglepladsene. Igjen nogle Dage efter den 
spidssnudede Fro begynder Bufo vulgaris Parringen, som lige¬ 
ledes har en kort Varighed. De voxne Individer af R. esculenta 
vise sig forst omtrent fire Uger efter de brune Froer, og der hen- 
gaaer da atter næsten en Maaned for Parringen begynder. Bufo 
viridis har et meget stort Spillerum med Hensyn til sin Frem¬ 
komst, men begynder Parringen strax efter; Parringsperioden synes 
at være meget lang hos denne Art. (Jfr. Bruch, 1. c. 111 B. 
S. 199—202). 
Idet jeg nu gaaer over til det andet Hovedspbrgsmaal: 
Hvor tilbringe vore danske Padder Vinteren?, nodes 
jeg til at indromme, at mine egne Iagttagelser rigtignok ere over- 
maade faa; men naar jeg dog vover mig ind paa Sporgsmaalets 
Losning, har det sin Grund i, at den foreliggende Litteratur taler 
