222 
227. Pecten {Pseudamussium) striatus M ii 11. 
Hveen (Moll.). 
228. Pecten {Pseudamussium) Testæ Bivona. 
P. furtivus Lovén. 
Store Middelgrund, et Fragment (Moll.); Hveen (Moll.). 
229. Lima {Maniellum) Loscombii Leach, Sow. 
Lima bullata Turt. (non Chem.) 
Store Middelgrund, en halv Skal (Moll.); Hellebæk, 2 Expl. 
(Collin). 
230. Ostrea edulis L. 
Kroyer har udforlig behandlet Ostersens Forekomst i sit hekjendte 
Arbeide, »de danske Ostersbanker«, hvortil jeg maa henvise. 
De fladstrandske Ostersbanker strække sig fra Skagen ned imod Hirts- 
holmene, paa 10—11 Favne; paa 9 Favne tindes kun enkelte Osters. Hr. 
A. Smidth fandt nogle magre Banker Syd for Anholt, men uden Betyd¬ 
ning for Fiskeriet (Eschricht). Paa Nordkysten af Jylland findes Osters op¬ 
kastede paa Stranden fra Skagen til forbi Næsset, hvor der især findes en 
stor Mængde, saa at man ikke ret kan tvivle paa, at Havet her maa være 
vel forsynet med Osters. (Kroyer.) 
Fordum skal der være drevet Ostersfiskeri fra Baroniet Ryssensten, 
Nord for Nissumfjord (Kroyer, S. 36). I Aaret 1851 viste Ostersen sig i 
stor Mængde i Limfjorden i Harrevigen og har senere udbredt sig mod. Ost 
(Eschr.), men findes endnu ikke Osten for Normanshage (Collin). Dr. 
Poulsen indsendte til Museet 1851 flere Expl. af 150 Mm. i Diameter og 
37 Mm. i Tykkelse, fra Limfjorden. Dode Expl. ere fundne ved Strib (Ltk.) 
og i Svendborg Sund (Stp. Ltk.). 
Ostersbankerne havde imidlertid i Urindvaanernes Tid en langt storre 
Udbredelse, saaledes findes de mange Steder paa Halvoen i Nærheden af 
Kjokkenmoddingerne ved Limfjorden. Ved Isefjorden ere de ligeledes trufne. 
At Knud den Store skulde have indfort Ostersen fra England, som 
Heimreich fortæller, er vistnok en Fabel, skjondt det er meget muligt, at 
denne Konge igjen har vakt Smagen for denne Spise. Siden Indførelsen 
af Kvægavl og Agerdyrkning har Ostersen neppe været benyttet som egentligt 
Næringsmiddel. 
