235 
spidse og ordnede i Tverrækker, dels med skæl- og bdrstedan- 
nede Smaapapiller; paa hver Adambulakralplade sidder der, 
inderst, en Gruppe af tre fine borsteformige Pigge, af hvilke den 
midterste er længere end de andre, og udenfor denne Gruppe, 
foruden nogle fine borstedannede Smaapapiller om dens Grund, 
en meget anselig kegledannet Pig. Madreporpladen er i Reglen 
meget stor. Hver af de ti Mundplader har en radiær Række 
af 6—7 oprette og en Bræmme af 8 vandret stillede Borster 
eller Pigge, af hvilke de inderste som sædvanlig ere de stærkest 
udviklede og danne de egenlige Mundpigge. Maal af tre Exem- 
plarer: R = 23—24 Mm., r = 6—5 Mm. 
Variation. Et enkelt af de foreliggende Exemplarer af¬ 
viger fra de andre, uden at være mindre end disse, ved at Rand¬ 
piggene ikke ere butte, men alle spidsej samt ved at Bugrand- 
pladernes Pigge ikke ere komne synderligt til Udvikling, saa at 
de skælagtige Dannelser have Overvægten. Det vilde ikke have 
overrasket at træffe disse Afvigelser hos mindre Individer, og 
jeg har derfor forklaret mig dem saaledes, at det omtalte Exem- 
plar, ved en individuel Afvigelse fra det sædvanlige, længere end 
de andre har bevaret sine ungdommelige Former, ud over hvilke 
disse rimeligvis kun ere komne kort forend de fangedes. 
Det er maaske ikke aldeles overflodigt at bemærke, at jeg 
har sammenholdt Grubes korte Beskrivelser*) af de af ham 
opstillede nye Astropecten-Årler med de her beskrevne, men 
været ude af Stand til at henfdre disse til nogle af hine. — 
V. Mårtens anfdrer udtrykkeligt, at han i det indiske Orige 
ikke har truffet nogen Astropecten-Åri; saa meget mere turde de 
ovenstaaende Beskrivelser af to nye Arter fra det indiske Orige 
her være paa sin Plads. Hos ingen af dem har jeg seet Spor 
til Gat, og der er heller ikke i deres regelmæsige kegledannede 
Fodform noget, der tyder paa, at de skulde være at overfore til 
*) Bericht iiber die Thåtigkeit d. allgem. naturw. Section d. Schlesischen 
Gesellschaft im Jahre 1865, S. 35—37. 
