254 
piar, der er fra Ny ho Iland og en Gave af Museet i Sydney, 
har et Tvermaal af c. 7^2 Tomme; li = 103 Mm., r = 37Mm. 
Af ældre velbetjendte Arter staaer O. australis vistnok tem¬ 
melig nær ved O. affinis M. Tr., og da jeg har kunnet sammen¬ 
ligne den med to Exemplarer af denne Art fra Trankebar af 
nogenlunde samme Størrelse, vil jeg udpege de hverken faa eller 
uvæsenlige Forskjelligheder, som jeg har fundet imellem dem. 
Det almindelige Habitus er vel omtrent det samme; men 1) ere 
Armene hos O. affinis bredere, ikke saa tynde som hos O. au- 
stralis’, 2) de fem Knuder midt paa Ryggen ere storre hos O. 
affinis, ligeledes Knuderne paa Armenes Midllinie; 3) Randpla¬ 
derne ere gjennemgaaende færre og storre hos denne Art, og 
Randen dannes udelukkende af Rygrandpladerne^); disse ere 
dernæst næsten alle uden Undtagelse udstyrede hver med sin 
lille Knude, derimod ere Knuderækkerne paa Siderne af Armene 
meget ufuldstændige; 4) Bugpladerne mellem Fodgangene og 
Randpladerne ere ikke blot beklædte med flade Korn, men tillige 
med storre toppede Korn eller egenlig Smaaknuder, der danne 
en lille Gruppe for hver Plade; Pedicellarier ere meget sjeldne 
med Undtagelse af nærmest ved Fodgangene, hvor lange linie¬ 
dannede Pedicellarier ere hyppige hos det ene af de foreliggende 
Exemplarer, men ikke hos det andet; 5) Fodpapillerne danne 
hos O. affinis^ langs Fodgangenes indre Halvdel i det mindste, 
tre Rækker; i de to ydre (ovre) ere de omtrent ens i Henseende 
til Stdrrelse og Form; der er to eller tre i den yderste, tre eller 
fire i den mellemste; i den inderste Række forholde de sig som 
hos O. australis’, 6) Mundpapillerne danne to Rækker, 4—5 i 
den indre (ovre), c. 20 i den ydre (nedre); de af disse, der 
ere nærmest ved Stjernens Midtpunkt, ere lige saa store som de 
indre Mundpapiller, de fjernere (aborale) som de nedre Fodpa- 
piller, af hvilke de ere en umiddelbar Fortsættelse. Der findes 
*) Det er derfor mindre rigtigt, naar det hedder i »System der Asteriden«, 
S. 46: »Am Rande haben sowohl die untern wie obern Antheil«. 
Selve Kanten dannes k un af de ovre. 
