20 
udelukkende tilhore denne sidste Vcrdensdeel, saa er det der¬ 
imod Myrcioideerne 5 Eugenioideerne og Lecythideerne, som alle 
udmærke sig ved en hæragtig Frugt, der have deres egentlige 
Hjem i denne Deel af Amerika. De ere her de mest fremher¬ 
skende Planter i Urskoven efter Mimoser, Cassieer, Terebintha- 
ceer og Melastomer, og næsten ligesaa ere de i Catingaskovene; 
derimod aftage de meget i Antal i de samme Regioner af Rjer- 
gene, hvor de i den nordlige Hemisphære have deres stdrste 
Udbrcdning. Det er derfor urigtigt, naar dét angives som al¬ 
mindelig Regel, at Myrtaceerne fornemmelig have hjemme i samme 
Bjergregion som Laurinecrne (mellem 3800' og 5700')Dette 
gjælder nemlig kun for den nordlige Hemisphære; i den sydlige 
Hemisphære derimod optræde de enten i et forholdsmæssig ringe 
Antal Arter i denne Hoide af Bjergene, eller ogsaa er en enkelt 
frembyde samme Beskaffenhed — da de ere smalle, læderagtige, af samme 
Bygning paa begge Sider og ved en Ureining af Bladstilken staae næsten 
lodrette — at Lyset falder i smalle Striber, som vexle med smalle Stri¬ 
ber af Skygge, da det ikke som i Almindelighed brydes af de horizon- 
tale Bladflader. — Fi a November til Februar eller i den ton e Aarstid ere 
de fleste Planter, som voxe i Bunden aMisse parklignende Elucalyptus- 
skove, visnede, og de albrændes nu ligesom Savannerne i Amerika. 
Paa denne Tid staae Eucalypterne og Acacierne i Blomst, og Qvæget er 
da ofte nbdt til at soge deres Næring i disse Planters Blade. Det er 
især i de om Sommeren udtbrrede Flodleier, at Eucalypterne opnaae 
den anseligste Væxt, oj; man træffer her Exemplarer, som have 8' i 
Diameter. De fleste Arter af denne Slægt afsondre Gummi i stor Mængde, 
hvorfor de i Australien bære Navn af Gummitræer. Hos E. rohnsia findes 
der store bule Rum mellem Aarringene, som ere fyldte med en meget smuk 
rod Gummi, og E. memnifera udsveder en mannaagtig Substants. 31æi- 
keligst i denne Henseende er dog E. Gunnii (Australiens Cedertræ), som 
fbrst er bleven bekjendt ved den yngre Hookers Reise. Ved at anbores 
paa samme Maade som Sukker-Aliornen giver den 'i rigelig Mængde en 
Yædske, som efter at have gjæret bliver til en velsmagende Cider. Nelro- 
siileros rohiisla er det anseligete Træ i Skovene paa Ny Zeeland , hvor 
Vedet staaer i stor Anseelse som Gavntommer. De mange buskagtige 
Former af nyhollandske Iflyrtaccer — især talrige Arter af Slægterne 
Leptospermum og Rockea — have næsten alle ved deres smaa, udeelte 
tætstillede, graalige Blade det for denne Flora cbarakteristiske stive 
lyngagtige Præg. 
^■') Meycn: Grundriss der Pflanzengeographie, p. 273. 
