70 
Det Sporgsmaal der, efter den foregaaende Fremstilling, saa 
riaturligen nu opkastes, hvorfor Geirfuglen ikke længere fore¬ 
kommer i disse Egne, i hvilke den for var i saa mange Tusinder 
og afgav Fodemiddel til saa mange Mennesker for en kortere eller 
længere Tid, vil uden Vanskelighed finde sin Besvarelse i det 
allerede Anforte. Man har vedblevet at bortfange den saalænge, 
at ingen flere Individer vare tilbage. Hvor let den, i det fdrste 
Aarhundrede efter Europæernes Ankomst dertil, lod sig fange, 
derpaa er der jo meddelt mange Beviser. Man drev dem, som 
man driver Faar til Slagteren, ombord paa Skibene paa de ud¬ 
spændte Seil, paa Plankerne o. s. v. Man bortfangede ikke alene 
Fuglen, men man borttog ogsaa Æggene, som man i Masser 
samlede. En meget uheldig Omstændighed for Fuglens fortsatte 
Bestaaen blev det derfor, at Europæernes aarlige Ankomsttid 
netop var paa eller under dens Yngletid, da alle Individer vare 
samlede paa Smaaderne, og at saamange af Skibene til samme Tid, 
ifdlge Beretningerne, havde Mangel paa Proviant; thi denne maatte 
man, for ikke at lade den heldigste Fisketid gaae fra sig, ind¬ 
samle saa hurtigt som muligt, hvorved det kom til at gaae dob¬ 
belt haardt ud over de Dyr-Arter, som lettest lod sig'tage, 
blandt hvilke „Pengvinen” fdrst og fremmest var. Hensynsidst 
og uden Skaansomhed er der ved Siden heraf vistnok ofte gaaet 
frem; hvor saa Mange proviantere, bortfalder ogsaa lettelig af sig 
selv den ydre Opfordring til at spare og skaane; thi hvad idag 
den Ene skaaner, kan han ikke tillige vente skaant af den Anden 
imorgen. — Forestillingen om en Medskabnings sandsynlige Udryd¬ 
delse, totalt eller fra en stor Strækning af Jordens Overflade, alene 
paa Grund af Menneskets Vindesyge og- Graadighed, er altid 
pinlig; men dobbelt oprorende for Sindet er den Tanke, at de 
sidste Rester af Arten muligen ere forsvundne derved, at man 
skaansellost har benyttet det ene Individ som Brændsel ved det 
andets Tilberedelse. 
Spdrgsmaalet om, hvilken af de Nationer, som dreve Fiskeriet 
paa Ne’wfoundlandsbankerne, der mest maatte have bidraget til 
