83 
Dage*)^ hvorved vi aller erindres om det Farlige ved det hele 
Togt. 
Ilvor indbringende Fuglefangsten ansees for at have været, 
skjonnes endvidere af samme Sagn, der sætter Udbyttet for hver 
Deltager ligestort med fuld Sommerhyre for en Mand, der gaaer 
til Nordlandet for at hjælpe ved Fiskeriet. 
Længere tilbage har jeg ikke kunnet forfdlge Fuglens eller 
Skjærenes Historie Landndmabok omtaler ingen af Delene, og 
heller ikke Elucidarius^ skjdndt jeg i begge havde ventet Fuglen 
nævnt som en mærkelig Fugl. 
Inden jeg forlader Island, maa jeg endnu bemærke, at 
Geirfuglen naturligvis nu og da har ladet sig see ved de nærmest 
ved Geirfugleskjærene liggende Dele af Rysten, men dog kun 
meget sjelden, og vistnok i Reglen til dens egen Fordærv. Det 
fjerneste Sted fra disse dens Ynglesteder, hvorpaa den er blevet 
bemærket, er Låtravik paa Islands Nordvestpynt, ifolge den til 
Faher af en Bonde givne Beretning om, at han i 1814 havde 
slaaet 7 Geirfugle paa et Skjær, hvorfra de ikke hastigen nok 
kunde komme ned (prodr. d. isl. Orn. S. 49). 
2) Geirfuglen ved Færderne. 
Det ældste Vidnesbyrd om Fuglens Forekomst ved Færoerne 
« 
giver Lægen Henrik Hdyer i Bergen i den Fortegnelse over Fær¬ 
dernes fornemste F’ugle, som han 1(504 meddelte i et Brev til 
Clusius^ og som denne optog i sit 1605 udkomne store Værk: 
„Exoticorum libri decem”; Auctarium p. 367 — 68. Efter Lwwcfew, 
„1^39. Fjogur skip foru af Siidurnesum i Geyrfuglasker til afla-fånga um 
sumarid aundverdt, forgeingu 2 med aullum maunnum, hin konuist ad 
lande umsider med mikilli neyd” o. s.v., S. 230 Annalar B/d/ ns å Skardså. 
Dog kan Navnet „Geirfngleskjær’^ fdiges tilbage til Wilchins Mcildagabdk, 
1397, ifolge hvilken, saavelsom ifolge senere Doger over Kirke-Eien- 
domme. Kirken \ Kirkiuvog eiede „hdlft Geirfnglaskei'” og åen] Kirkiubol 
„fjordung i G eir fuglasker i”. Cfr. Haandskrift i den Arna-.Magnæanske 
Saml. 260 Folio. Venskabeligen mig meddelt af Hr. Jon Sigurdssoji 
(Senere Anmæknirig). 
6 « 
