110 
melighed, at den aldrig lagde Æg anden Gang, naar det fdrste 
Æg i)lev den frataget, kunde maaskee staae i nogen Forbindelse 
med den ulige Opfostring af Ungen og den stiirre Besværlighed, 
Fuglen under visse Forudsætninger maa have med at tilfore Ungen 
Foden, naar den kun svømmende og gaaende kan gjore dette, 
istedetfor at dens nærmeste Frænder ved Flugten kunne bringe 
denne til R«den. — Vingeforholdet er imidlertid langt fra den 
eneste ydre Forskjel, hvorpaa en Slægtsadskillelse kunde be¬ 
grundes; ogsaa Næbets Forlængelse frembyder en saadan, og 
endnu mere Fodens Lidenhed, Styrke og hele Bygning, der be¬ 
tinger en langt storre Evne til at klattre paa Skjærenes Skraa- 
ninger. (Smign. Michahelles. Isis 1833. S. 650.) 
Men bor Geirfuylen ved Siden af Tordalken danne en egen 
Slægt for sig, maa den have sit eget Slægtsnavn, idet Navnet 
Alca efter enhver sund Nomenclatur bor forblive hos Slægtens 
mest egne Indhold, og Sporgsmaalet bliver da, om der maa 
dannes et helt nyt for den, eller om der indenfor Slægtens Sy¬ 
nonymer kan findes noget, der med antagelige Grunde kunde 
udsondres for den. 
Som en egen Slægt har Geirfuglen været opstillet allerede siden 
1771, af vor Landsmand M. T. Briinniche^ der i sine „Zoologiæ 
fundamenta” lægger stor Vægt paa Vingens Forhold ved Karak¬ 
er tauche bis auf den Grund hinab, um seine Speise auf der Bank zu 
Tinden. Man siehet deren einige, wenn man noch 100 Meilen vom Lande 
entfernet is; sie legen aber ihre Eier auf das Land, wie die anderen. 
Wenn sie mm Junge ausgebriitet haben ^ begeben sie sich mit den Jungeu 
auf dem Ruchen^ zu Wasser, welche sie also auf die Bank bringen, wo 
man .einige findet, die nicht grosser sind als ein Kuchlem, wiewol sie so 
gross werden als dieGånze”. SummariscbeNachricht von dem Bakheljau 
und Stockfisch-Fang bei Terrerieuf in den nordlichen Theilen von America, 
aus den Scliriften des Herrn Dmi/s gezogen, som et Anhang foiet bagved 
den i Leipzig 1723 i tydsk Oversættelse udgivne C. G. Zorgdragers 
alte und neue gronlåndiscbe Fischerei und Wallfischfang, S. 459. Demjs 
egne Skrifter har jeg ikke kunnet hidtil forefinde; efter en hollandsk 
Oversættelse er det Ovenstaaende gjengivet. — Skulde hin fabriciske 
Unge kunne være en virkelig Geirfugleunge, kommen langveis fra (???). 
