1. Marts. Dette Tal stemmer ret godt med det Resultat, som 
man erholder hos os, naar man beregner Varmemængden ved at 
addere Dagenes Middeltemperatur efter den 1. Marts. 
Hestekastaniens Lovspring^): 
Summen af Middeltemp. 
efter 1. Marts. 
1848 . 24.Aprir"^0. 228° C. 
1849 . l.Mai. 223° 
1850 . 4. Mai. 236° 
1851 . 28. April. 233° 
1852 . 13. Mai.231° 
1853 . 18. Mai. 229° 
1854 . 19. April .241° 
1855 . 14. Mai. 220° 
Skjondt jeg ikke vover at troe, at disse Talstorrelser give 
os et virkeligt videnskabeligt Udtryk for. den Varmemængde, som 
udfordres, for at Lovspringet kan finde Sted, troer jeg dog, at de 
kunne tjene os til at finde, hvor stor en Deel af Nizzas Vinter¬ 
varme, der skal komme i Betragtning for at bestemme det Tids¬ 
punkt, da Dvalelivet ophorer, og Træet bliver modtageligt for den 
; atmosphæriske Varme. Ansætte vi saaledes den 10. Marts som 
den Dag, da Lovspringet fandt Sted 1856 ved Nizza, finde vi, at 
vi ikke kunne gaae længere tilbage end til noget over Midten af 
■ Februar for at finde den Dag, som der maa betragtes som Ud- 
i gangspunktet for Dvalelivets Ophor hos Hestekastanien. Der¬ 
som dette nu var den 15. Februar, da vilde Meningen heraf være: 
hvorledes Temperaturen end er i Januar, over denne dog ingen 
j Indflydelse paaLdvspringstiden, og det er i denne Henseende aldeles 
ligegyldigt om Middeltemperaturen er 12,9 saaledes som ve'd Nizza, 
i eller — 1,2° C. som ved Kjdbenhavn. 
! *) Hovedsagelig efter P. Pedersens Afhandling, Vaarens Komme, i IVleddelel- 
serne for 1854. 
• I 
Jeg har taget som Lovspringsdagen den Uag, som ligger midt imellem 
det begyndte og det fulde Lovspring. 
