155 
n 
i : 
r 
Allerede den 24. Januar vare Hyldens Knopper aldeles udsprungne, 
I og den folgende Dag Taarepilens, hvorimod de andre Træarters 
i' Knopper (uagtet de i Friland ved Kjobenhavn 'alle udfolde sig 
for Taarepilen) begyndte ikke at springe ud, men blot at svulme 
j længe efter. Saaledes Hvidtjdrnen 9. Febr , Hassel 20. Febr., 
‘ Hestekastanien 15. Febr., Bog 2. April. 
. Disse Kjendsgjerninger tale for, at Alph. De Candolle og 
i Martins have Ret, naar de paastaae, at der for hver Planteart 
I 
: existerer et særegent Minimum af Varme, som er nodvendigt for 
at de kunne udvikle sig, og at dette Minimum er forskjellig for 
de forskjellige Plantearter eller med andre Ord; hver Plante har 
sit Nulpunkt*). Ikke i alle Planter begynder derfor Saftldbet ved 
I samme Temperatur; hos Nogle kan det finde Sted, selv naarTher- 
! mometret staaer nogle Grader over Nul, andre udfordre 10 til 12° 
|; og de tropiske Planter 15 til 20°. 
Byggens Vegetation begynder med 5° C. 
Vinstokkens — — — 10°. 
; Maisens — — — 13°. 
i Daddelpalmens — — 18°. 
ji 
[' 
! Med Li g u s tre n s L dv s p ri n g forholder det sig ligesom med 
, Taarepilens. Dette Træ udspringer ved Nizza kort efter Hylden, 
I ved Kjobenhavn omtrent samtidig med Hestekastanien, altsaa 
[ henved en heel Maaned efter Hylden, hvilket har samme Grund 
som ved Taarepilen, nemlig at den udfordrer en hoiere Tempe- 
j ratur end Hylden for at kunne udfolde sine Knopper. Det 
I Samme optræder allerede i Egne, der kun ligge nogle Grader 
! _ 
I sydligere end Kjobenhavn, naar de ligge mere mod Vest t. Ex. 
!' Belgien. 
1 
! 
t 
[ *) Chaque espéce du régne vcgétal est comme un therrnométre qui a son 
j zéro pai'ticulier. 
Alph. De Candolle. Géographie Botanique. T. 1. 396. 
