158 
At Varmen paa denne Maade modificerer Ldvspringstiden, 
finder ogsaa Medhold i den Orden, hvori de 4 nævnte Træarter 
udfolde sig, naar afskaarne Grene af dem ved Vintertid sætles i 
Drivhuus. 
Grenene indsatte 17. Januar i Grenene indsatte 2i Januar i 
et Drivhuus med 15° C. et Drivhuus med 10° C, 
Bog^). 2. April 3. April 
Eeg.18. Marts 16. Marts 
Ask. 26. Febr. 
Italiensk Poppel . . 22. Febr. 
Det er særegent for Hasselens Lovspring, at det foregaaer 
saa langsomt; selv ved gunstigt Veirligt kan der medgaae en 
heel Maaned fra det Tidspunkt af, at Knopperne begynde al 
svulme, indtil de ere aldeles udsprungne. Ved Nizza begyndte 
Lovspringet saaledes den 17. Februar, og ved en Temperatur af 
10 til 12° C. varede det til den 14. Marts, inden alle Bladene 
vare udenfor Knopskjællene. Et Exempel paa det Modsatte frem- 
byder Hestekastanien, hvis Knopper aldeles under samme For¬ 
hold kunne udvikle sig i Ldbet af 8 Dage. Ogsaa ved Kjoben- 
havn vil man kunne iagttage det Samme i de Aar, hvor vi ikke 
have kolde vinterlige Foraar som 1855; alligevel bevirke de 
uregelmæssig indtrædende hdiere Temperaturer heri altid saa- 
danne Forstyrrelser, at Hasselknoppens Lovspring aldrig kan fore- 
gaae ved Kjdbenhavn saa jævnt fremskridende som ved Nizza. 
Den Omstændighed, at der medgaaer saa lang Tid imellem 
det Tidspunkt, da Hasselknopperne begynde at svulme, indtil de 
ere fuldstændig udsprungne, sj'nes at ove en Indflydelse paa 
Hasselens Lovspring i Forhold til andre Træarter. Ved Nizza, 
hvor Februar Maaned er saa varm, at Knopperne kunne begynde 
*) Herved maa bemærkes, at Bogen synes hoist ugjerne at udvikle sine 
Knopper i Drivhuse, hvorfor det kun skeer meget ufuldkommen. Den 
italienske Poppel voxer derimod med den største Frodighed i Drivhusene, 
hvilket vel især bevirkes ved den Hurtighed, hvormed den udsender sine 
Birodder. Den kan der være aldeles udsprungen den 20. Februar, hvor¬ 
imod Bogeknopperne, der i Friland komme den i ForkjObet, herfOrst be¬ 
gynde at svulme i de forste Dage af April. 
