at svulme, kan Lovspringet være endt, fdrend dette er Tilfældet 
‘ med Hestekastanien, og det Samme finder Sted overalt i Syd- 
europa og i mange Dele af Mellemeuropa; men ved Kjdbenliavn, 
I hvor ikke alene Februar og Marts men ofte ogsaa en stor Deel 
af April ere for kolde til, at Hasselknopperne kunne svulme, 
, vinder Hestekastanien i Reglen altid Forspringet, fordi dens Liiv- 
I spring skeer i langt kortere Tid, og det uagtet Hasselknopperne ere 
begunstigede baade af Tidsmomentet og Temperaturen. Foraarel 
1857 var i det Hele som i etMiddelaar, og Hasselen kom derfor 
kun et Par Dage efter Hestekastanien, men i andre Aaringer kan 
der være 10 Dage imellem de fuldstændige Lovspring af disse 
L tvende Træarter. 
Noget Lignende gjenfinde vi i Syrenens Forhold til 
■ Hestekastanien; ogsaa dette Træes Knopper svulme tidlig, 
men Lovspringet foregaaer meget langsomt, hvilket bevirker, at 
i' 
^ i Norden faaer Hestekastanien ofte et Forspring. 
Det er heri vi troe at finde Aarsagen til den forskjellige 
I Orden, hvori disse Træarter udfolde sig i de forskjellige Egne. 
Kjdbenliavn. 
1857 1847 
Hestekastanien. 9. Mai 16. Mai 
Hassel. , . . , 11. Mai 21. Mai 
Syren.16. Mai 
Pessan i Sydfrankrig. 
1848 1849 
6. April 18. Marts 
17. Marts 
1. April 21. Febr. 
i. 
I 
Brombærbuskene (Rubus fruticosus L.) ere meget almindelige 
! paa Skovskrænterne, især Formen R. vestitus Whe. Skuddene 
|! 
kunne her udvikle sig til en forbausende Længde. Paa Klippe- 
I siderne af den snævre Fjeldkldft Vallon obscur, ligesom af Vallon 
I Magnan hænge de ned af de lodrette Klippevægge og synes at 
have en Længde af henved 30 Fod. Knopperne udfolde sig 
den 1. Marts, og fra Midten af denne Maaned er Modsætningen 
, imellem de unge lysegrdnne Blade og de gamle mdrkegronne, 
i'der have overvintret, idinefaldende. 
' Viin stokke ns Lovspring finder ved Hyéres Sted den 6. April, 
