160 
ved Kjdbenhavn under Dække (1858) den 11. April, paa Espalier 
mod Solen henimod Slutningen af Mai Maaned. Heri synes ikke 
at frembyde sig nogen Vanskelighed: ligesom ved de foregaaende 
Træer er Lovspringstiden her bevirket ved *en bestemt Tempe¬ 
ratur, da Dvalen ophorer og Livet vender tilbage, hvilket synes 
at være omtrent 9° C., ved et Tidsraoment' og ved en bestemt 
Varmemængde, som Træet skal indsuge, for at Lovspringet kan 
finde Sted. Vanskeligere bliver det hermed at bringe i Harmonie, 
at i Drivhuse kan man bringe Viinstokken til at springe ud alle¬ 
rede i Januar; ja til enhver Tid, synes det, kan man bringe 
Viinstokken til at skyde, naar man, efter at have bragt den i 
Dvale eller i Hviletilstand, derefter udsætter den for Varme. 
Sædvanlig begynder man at drive den midt i November og 
allerede efter 6—7 Uger udfolder den sine Blade. Det er 
vanskeligt at bringe Harmonie imellem denne Ldvspringstid 
i Drivhusene og den, som finder Sted .i Sydeuropa. Hertil 
kommer, at troværdige Forfattere fortælle, at en af Grundene 
hvorfor Viinavlen under Troperne ikke kan finde Sted, er, at 
Druerne ikke her modnes samtidigen. Paa Martinique udvikler 
Viinstokken hele Aaret nye Blade, Blomster og Frugter, saa at 
man paa den samme Viinstok kan have Blomster, modne og 
umodne Frugter. 
Disse Kjendsgjerninger synes at tale for, at Viinstokken ikke 
saaledes som de andre Træer, vi have omtalt, er tidsbunden eller 
periodisk. I Modsætning dertil synes vore Skovtræer i hoi Grad at 
være tidsbundne og afhængige af Aarstiderne,* thi naar de flyttes til 
varmere Lande, t. Ex. til Madeira, hvor Vintertemperaturen er lige 
saa hoi som Somraertemperaturen i Kjdbenhavn, kan denne 
Vintertemperatur dog ikke drive Bladene ud af Knopperne eller 
bevare Træerne grdnne Vinteren over, men uden Hensyn* til 
Temperaturen leve de i det Hele ligesom i deres Hjemstavn, 
idet de tabe deres Blade om Efteraaret og skyde igjen nye om 
Foraaret. Bogens Blade blive gule ved Funchal paa Madeira om- 
